203 
portban, a mely fehéressel váltakozik. A zöldes nem dichroi- 
tos, de keresztezett nikolok között szint játszik, abban bio- 
titot nem vettem észre, makroskoposan muskovit néha még 1 
kivehető, úgy egy kis részét muskovitnak vehetni, de na¬ 
gyobb része látszólag- chlorittá változott át, a melynek szí¬ 
nével és gyenge fénytörési képességével bir. Nagyban ezen 
csillámos elegyrész sokszor határozottan a chlorit küllemé¬ 
vel bir s mállás terménye egy rozsdaveres földes anyag. 
a fehéres elegyrész szintén többféle: vannak apró 
krystályok és van anyag határozott körvonal nélkül; amab¬ 
ban földpátot lehet feltenni, de megtámadott anyaggal, 
emebben szintén valami felsites elegyrészt, melynek vannak 
olykor tisztább, átlátszóbb részei is, úgy hogy benne aláren¬ 
delten és földpátba erősen burkolva quarzot gyaníthatni. A 
mállást illetőleg a fehéres anyag jobban elleutáll mint a zöld, 
mi által a palás szövet a kőzet külsején igen felötlővé lesz. 
A láng-kísérletre jó anyagot szedni lehetetlen; az ered¬ 
mény tehát csak megközelítő, és abban áll: hogy a visel¬ 
kedésben nagy az ingadozás : legnagyobbrészt oligoklas-ande- 
sinként viselkedett az anyag, de volt a mely orthoklasra is 
mutatott. Quarzot*) tisztán kiválasztani nem lehetett, de volt 
eset reá, hogy a fehér elegy rész megolvadod gömbjéből 
egyes üveges csúcs kiállott, mely meg nem olvadott, mit 
tehát quarzuak venni van ok. 
E szerint felsites fehér és chloritos sötétebb ásványok 
phyllites elegye volna, mely azonban a metamorphismus oly 
közép stádiumában van, hogy egy tiszta kőzetfaj diagnosisát 
rajta megejteni nem lehet; a gneisz-szövethez közel áll, de 
gneisznak nem mondható, hanem legfölebb finom palás gneisz- 
féle phyllitnek, erősen metamorpliisált állapotban, s úgy 
látszik, hogy az átváltozás leginkább a csillám- és a 
*) A plakitnál a kálium muta-kozik ugyan gypsz nélkül is az 
1-ső és 2-ik kísérletben, mi kálium-földpátra enged következtetni, de 
azon körülmény, hogy a 3-dik kísérletnél gypszszel igen gyorsan fo¬ 
gyott, azt tételezi fel, hogy valamely illő sav vau jelen a kőzetben, a 
mely a káliumot már az első két kísérletben bírja az eltávozásra. Az 
eredmény tehát épen nem befejezett értelmű. 
13 
