204 
quarz - elegyrészen megy végliez. Helyi névnek alkalmas 
a piakit, a nélkül azonban, hogy ezt fajnév gyanánt lehetne 
ajánlani a tudományban, hol a kőzeteknél csak a normál 
vagy egészen elváltozott, szóval mindenkor a tisztán indivi¬ 
dualizálódott állapotnak kell kiindulásul szolgálni az elne¬ 
vezésnél. 
Glaukopliau-trap. A trapnak nevezett kőzet kékes¬ 
zöld, igen apró szemű, sűrű, kissé csillámló, s néha csekély 
fokban a sericitpala tele selymes fénynyel bir. Én azt Lauri- 
umban bárom hegyen gyűjtöttem, melyek mindegyikénél a 
hegy csúcsot is képezte, s mint eruptiv kőzet foglalt helyet 
a keresztül tört és felemelt phyllitek csoportjában. 
1. Ergastiria öböl a kohók mögött levő csúcs (29, 
30 2 ) Töm. 2. 95 . 
2. Vigla llaysi hegy (50 7 ) Töm. 2. 8G . 
3. Thoriconál különféle csúcsokról. ^(55, 58, 59 3 , 00 2 ) 
61 2 , 62 2 ). Töm. 2 77 , 2 99 . 
Egészben véve tömeg kőzet, de van palás s réteges 
váladéka is. Mállott állapotban a felülete sárgásbarna, ve¬ 
resbarna. Általában szívós és csak kevéssé mállékony. 
Közelebbről tekintve egy fehér és egy zöldes ásvány 
finom szemű elegye, melyek hol egyenlő, hol különböző 
arányban lépnek fél, s e szerint a sziu is árnyalatokat 
mutat. Én rajta voltam öregebb szemű féleségeket gyűjteni, 
hogy anyagom legyen a lángkisérletekre, ez sikerült is, kü¬ 
lönösen Thoriconál, hol a fehér elegyrész kölesnyi, sőt na¬ 
gyobb szemekben kiválva is fordul elő egyes foltokban, s 
azok földpátnak könnyen felismerhetők s különösen ande- 
siunak bizonyult be, némi baj lássál az oligoklasba. A föld- 
pátdúsabb féleség tömöttsége csekélyebb, úgy hogy a fönncbbi 
legalantibb szám 2. 77 is ilyenre vonatkozik. 
Feltűnnek makroskoposan még a calciterek, melyek 
a trapot kisebb-nagyobb számmal vékonyabb és vastagabb 
vonalokban keresztül kasul járják. Az ilyen helyeken élénken 
pezseg, mig más helyeken sósav pezsgést nem idéz elő. 
Gyérebben kovasav infiltrátiók sem hiányzanak. 
Némely űr falon az elegyrészek jobban vannak kije- 
