205 
gülve, és ekkor egyszerű nagyítóval is kivehetünk sötétkék 
üveg'fényit ásványt kurta oszlopokban, melyek oldala rovát- 
kos, de a vég jól kiképződve makroskoposan soha sincs. 
Ezen ásvány a glaukophan. 
A glaukophan, miként ismeretes, eddig sak Syrában 
találtatott, és azt még Hausmau állapította meg mint fajt. 
Az egy vas-aluminium-bisilikáf nátrium s kálium tartalommal 
(Mg'O 7 - 9 , CaO 2 \,. MnO 0’ 5 , FeO 10 - 9 , A1 2 0 3 12’ 2 , Na 2 0, 
9 2 és K nyoma, Si0 2 56\ 4 , mely mint szép indigókék 
ásvány Eklogitban jön elő a Cycl adok fönebb említett szi¬ 
getén, felevet gyanánt, csillámpalában. Vele együtt veres 
gránát, zöld vagy ezüstfehér sárgaréz színbe átmenő csil¬ 
lám vau társulva. A Syrán előjövő glaukophan oly nagy pél¬ 
dányokban jön elő, hogy azt mechanikailag a csillámpala 
többi elegyrészétől elválasztani épen nem nehéz. Töm. 3\ ; 
Keménysége 5- 5 . Könnyen és csendesen olvad meg olivazöld 
üveggé. 
A lauriumi trap felületéről lecsípett igen apró darabkák¬ 
kal tett lángkisérletekből kitűnt először, hogy csendesen és 
könnyen olvad olivazöld üveggé, másodszor, hogy a lángot 
erősen festi nátriumra, de káliumra is, úgy hogy ennek 
mennyisége tetemes. Ugyanezen lángfestési kísérletet a syrai 
glaukopkanual is megtettem, és ott azt találtam, hogy a ká¬ 
lium tartalom egészben véve változó, de alig mondható oly 
erősnek, mint a lauriumbelinél. 
A mi azonban még határozottabban szól a mellett, 
hogy a trapban glaukophan van, az optikai tulajdonságok 
a melyekről alább lesz szó. 
Egyszer figyelmeztetve lévén láthatjuk, hogy a glan- 
kophan szintén olyan elegyrész, a mely változó mennyiség¬ 
ben fordul elő s a szerint a trap nagyban is kékes, zöldes 
vagy fehéres. A legkékebb féleségnek van a legnagyobb 
tömöttsége. 
A csiszolásnál a kőzet semmi feltűnő keménységet sem 
árul el. 
A trap mikroskopi tanulmányozása igen tisztán kide¬ 
ríti, hogy az egy methamorphismusban levő kőzet. Először 
13 * 
