20 ? 
elegyrészben jönnek össze, míg a kék t. i. a glaukopkan egy 
határozott jellemű s a legtisztábban kiképződött ásvány. 
A zöld elegyrész eredeti állapotát inkább csak sejteni 
lehet. Az kétféle ásvány lehetett: egy hosszúkás és egy ha- 
sonméretübb: amaz tán amphiból, emez tán biotit volt. A 
nem vagy csak némileg átlátszó zöld szinti elegyrészről töb¬ 
bet mondani, mint épen csak ezt, hogy nem vagy csak rész¬ 
ben átlátszó, egyelőre nem lehet, mert a szövet és alak me¬ 
rőben elváltoztak. Ila azonban a hosszúkás zöldes régi 
ásvány smaragdzöld színnel áttetsző, és ekkor szinelnyelést 
mutat, a mennyiben az alsó nicol forgatásakor észrevehető¬ 
ig elsötétedik, akkor van ok arra következtetést vonni, 
hogy smarag’dit, s ez volna egy áthidalás az egykori am- 
phibolra. Némely példányban, különösen az ergastiriai és a 
vigla HaySi leihelyekről valókban túlnyomó az, mit smarag- 
ditnak tarthatni. 
Fontosabbak az átlátszó s újabb képződésit zöld ásvá¬ 
nyok, ezek is többfélék, de előbb a két leggyakorabbiról 
szólok, az egyik hagymazöld egyöntetű s alakilag majd 
sik levelet, majd könnyen görbülő vonalakat s vékony szá¬ 
lakat képez. Küllemére nézve eh lóriinak tarthatni.*) A 
másik zöld ásványnak színe világosak és inkább sárgászöld, 
néha ingadoz a zöld és kék között, sőt esetleg ugyanazon 
ásvány egyik fele zöld, a másik kék s a középen a zöld¬ 
átmenete a kékbe fokozatosan tapasztalható. Ez a gl a li¬ 
le e phan, a melynek kitűnő dicliroismusa folytán némely 
helyzetben színe zöld. 
A ckloritos ásvány egy nicollal nem egyaránt viselkedik, 
némely része változatlan, más gyengén diehroitos a mennyi¬ 
ben kissé sötétebb lesz. Keresztezett nicolok között legjob¬ 
ban elárulja természetét, mert egy része csak elsötétedik, 
más szint játszik. Az elsötétedő ugyanaz, mely dichroismust 
sem mutat, a színjátszó azon ide-oda görbült vonalos szövetű 
rész mely egy nicollal is kissé sötét lett; szóval ugyanazon 
*) Készakarva nem akarom Vogelsang V i r i d i t nevével jelezni. 
Az ilyen határozatlan fogalmakra nevet készíteni felesleges, az csak 
teher a tudományra. 
