216 
mállott kőzet fordul elő; a másik két bánya pedig 1873 bau 
lett feltárva, nem messze a két élőbbemtől, épen a „vra- 
toszki“ és „kamenarszki“ patakok összefolyásánál. Csak is 
itt lehet tiszta, ép példányokat kapni. A tracliytot a kör¬ 
nyékbeli építkezésekre, kövezet- s kavicsozásra használják. 
Újvidék városa njabb kövezetét e kőzet teszi. 
A lédincei tráchyt valószínűleg a Kréta képletből 
ütötte ki magát; én legalább közvetlen érintkezésben vele 
találtam sötétkék palás agyagot s nagyszerűit, pyrites szür¬ 
ke homokkövet. 
A lédincei trachyt krystályosnak, néha porphyrosnak 
mondható. Ép állapotban füstszürke, alapállományában 
nem ritkán találni 1 / a hiivelyknyi hatszögű táblákban 
kivált földpát-krystályokát, úgyszintén amphibolt, hosszú, 
feketesziuű, vékony krystályokban s gyakran hatszögű 
magnesia-csillám pikkelyeket. Gyiijthetni továbbá számos 
példányokat, melyekben a mondott részeken kívül a 
quarz is szabad szemmel látható s vagy apró szemek¬ 
ben, vagy mogyoró, sőt diónagyságú gömbökben vált ki. 
A kőzet magába zárt igen sokszor nagyobb darabokból 
álló csillámpalát, a calcit pedig közönséges s vékony ere¬ 
ket képez benne. 
A kőzet tömöttségét két mérésnél 2'66-nak (a világo¬ 
sabb példányoknál) és 2'72-nek (a sötétebbeknél), tehát 
középértékben 2'69-nek találtam. 
E tracliytot először meghatározta dr. Szabó egy. 
tanár ur*); a már fennemlített s macroscopiee is látható 
részeken kivid találtatott benne sok magnetit és augit. 
Későbben vizsgálta dr. Doelter C. is**) s microscopi 
szerkezetére nézve feleuiliti (Yerhandl. d k. k. geologi- 
sclien R.-A. Jahrgang 1874; a 60. old.), hogy sok ortho- 
klas (sanidin) van benne, hogy plagioklast is látni s vala¬ 
mint a dr. Lenz által gyűjtött rakováci példányoknál, úgy 
*) L. Földt. közi. 1873, 4. sz. 
**) Azon darabok, melyeket Nedeljkovics tanártársain Becsbe 
küldött s Doelter vizsgált, Lédincéről s nem Kakovácról valók. 
