225 
chyt darabot; felérve pedig a „Krvavícs“ begy csúcsára s 
lejtőjére, két-bárom helyen lehet a tracliyt kitörését egy ho- 
mokkövön keresztül észlelni. Innét sem éjszakra, sem nyugatra 
a Dumbovo felé, sem délre nem lelni többé trachytot. Való¬ 
színű tehát, hogy a „Krvavics“ hegy képezi a tracliyt kitö¬ 
rések határát nyugat felé, a mennyiben a dumbovai patak 
völgyében, mely a „Krvavics“ tőszomszédságában van, sem 
dr. Kochnak, sem nekem nem sikerült eddig trachytot lelni. 
Ezen trachyt a hegyen mállott, sötétbarna kinézésű, 
a lejtő alján gyűjtött példányok szintén mállottak, de az 
elegyrészek némelyike mégis szabad szemmel is vehető ki. 
Nevezetesen az egyik példány piszkos szürke szinti, az alap¬ 
anyagban fénylő pikkelyek csillámlanak, miket változásban 
levő földpát krystályoknak, biotit lemezeknek tartok. 
Látni ezenfelül apró fehér és viola szinti szemeket, miket 
quarzszemeknek vagyok hajlandó tekinteni. Általában kül¬ 
lemre nézve a darabok nem igen különböznek a mállásnak 
indult lédencei trachytdaraboktól. 
Minthogy a dr. Koch által, a patak nyugati ágában 
szedett darabok csak is ezen új lelhclyről lehetnek, átveszem 
tőle azok górcsői szerkezetének leírását. Ugyanis a legüdébb 
daraboknál a szürkés áttetsző alapanyagban kiválva lát¬ 
ható : nagy s a n i d i n-metszetek ; néhány nagy p 1 a g i o- 
klas-metszet; rozsdabarna anyaggá mállott amphiból és 
a u g i t -metszetek ; m a g n e t i t-krystályszemek meglehetős 
bőven. Más darabokban talált k a o 1 i n o s í ö 1 d p á t o t, 
fűzőid a u g i t o t, sok magnetitot s ferritet kiválva.*) 
A kőzet tömöttségét a csúcsról szedett példányoknál 
2-66-nak, az alján szedetteknél pedig 2'43-nak találtam, kö¬ 
zépértékben tehát 2'54. 
Tekintetbe véve a rakováci és lédincei trachyfok elegy¬ 
részeinek minőségét s az igen közel álló kitörési viszonyokat, 
úgy hiszem, nem mondok valami lehetetlent, ha a rakováci 
trachytot a lédinceinek folytatása gyanánt tekintem. 
'*') L. ,,Uj adatok a „Frusca-Gora“ fülűt, ismeretéhez “ 
