229 
az orthoklas szürke és fehér s a szürke qnarzzal szorosab- 
bau elegyült, úgy hogy alapanyag-forma kinézése van, 
melyből egyes nagyobb orthoklas krystályok kiválanak. A 
fehér csillámnak pikkelykéi gyéren elbintvék s a nagyszemii 
elegyrészek közé szoritvák.“ 
A kamenitzi és cserevici példányok hasonlítanak a 
lédinceiekhez. 
Ennyit az eruptív kőzetekről. 
Felsö-Lapugy mediterrán faunája. 
Hal a v át s Gyulától. 
(Bemutat, a földt. társ. f. évi apr. 12-iki szakgyülésén.) 
Természetadta kincsekben oly gazdag Erdély, egy az 
ott található mediterrán kövületek jó megtartásáról és vál¬ 
tozatosságáról a palaeontologok előtt ismert pontját, illetőleg 
az e ponton talált kövületeket van szerencséin bemutatni. 
Erdély ezen őslénytani szempontból nevezetes pontja a 
llunyadmegyében fekvő Felső-Lapugy. 
Én magam e vidéken nem jártam, s igy a mi a föld¬ 
tani viszonyokat illeti, kénytelen vagyok Neugeboren*) ur¬ 
nák, mint a ki alaposan tanulmányozta e lelhelyet, szavait 
idézni: 
„Felső Lapugy a Maros balpartján, a folyótól kőriil- 
belől 1*5 órányira, s 2'5 órányira Dobra (vasúti) postaállo¬ 
mástól, egy szűk völgy felső végén egészen tályag képződ¬ 
ményen fekszik. A vízmosásokban mindenütt a hamuszinü, 
nedves állapotban csaknem fekete tályagra akadni; biztos¬ 
sággal hiszem feltehetni, hogy e képződmény vastagsága a 
völgyfenéktől számítva, 300 bécsi láb. A képződmény felsőbb 
régióiban a kamuszürke közé sárgás és kalványvörö sagyag- 
részek keverednek, melyeknek tömege felfelé gyarapszik; 
.j.) Dér Tegelthon von Ober-Lapugy, umveit Dobra, und sein Ge- 
halt an Foraminiferen-Gehausen (Verhandl. u. Mittli. d. siebenb. Vereins 
fiir Naturw. zu Hennannstadt. I. Jahrg 1850.) 
