241 
Tridymit Santorin szigetéről. 
Legeza Victortól. 
Dr. Szabó J. egyet, tanár úr 1875-iki görögországi 
Htjából megint egy nagyszerű petrograpbiai gyüjteménynyel 
gazdagította az egyet, ásványtani intézetet s a leírandó tri¬ 
dymit ezen kőzetgyüjteméuy tracbytjában fordul elő. (Ezen 
jegy alatt 126 12 ). 
A trachyt világos szürke kinézésű, tele apró ellipsoid 
és nagyobb hosszúkás likacsokkal; s e likacsokban fennőve 
fordul elő a tridymit. Azonkívül földpát (oligoklas), amely 
üveges, de szerepe a kőzetben eléggé alárendelt. 
A tridymitkrystálykák üvegfényüek, többé-kevésbbé 
áttetszők, de vannak fehéresek is; hossza egy nagyobb 
krystálynak 2 5 mm.; szélessége 2 mm.; vannak azonban 
igen aprók is. 
Előfordulása a kőzetben kétféle a) egészen alárendelten, 
mint egyszerű hatszöges vékony tábla és b) mint többes 
számú ikercsoport túlsúlyban, melyet az ék alakú táblás ik¬ 
rek képeznek. 
A krystályok táblás küllemüek, mert a oP uralkodik 
rajtuk; azonkívül ceP, sőt egyes lapokban a P is látható, 
mely mint az előbbi két alak combiuált éleinek felette vé¬ 
kony tompitásakint jelenik meg, mit ezen tompító lapok 
fénye is látszik némileg elárulni. 
E hármas ikercsoportnál az ikerképződés síkja P, az 
összenövési sik pedig a P-re függélyesen eső lap. 
Kezeimnél lévén dr. Hofmann ur szívességéből a mar¬ 
marosi Giuttin hegység trachyt példánya, melyben szintén 
tridymitek fordulnak elő (leírását 1. „F. Közlöny“ 1872. XIII. 
sz. 71. lap), azt összehasonlítván magaméval, találtam, hogy 
azon a hármas sőt négyes összenövés szépen látható, — 
enyémen azonban közönségesen csak a harmadik ikertábla 
csatlakozik az ikercsoporthoz, — ritkán a negyedik; de a pél¬ 
dányok üvegfénye és tisztasága sokkal jobban látható a 
Santorin szigetin, s csak kevés van, mely kiilbehatások ál¬ 
tal fehéres-zavaros lett s üvegességét elvesztette. Meg jegy- 
