260 
két hozott. Hogy más helyről is kerültek ide vasvegyilletek, 
a mellett szól azon körülmény, hogy kékes szürkés szinii 
homokkő az atmosphariliák behatásának kitéve, egészben 
véve szinét nem változtatja, legfeljebb azon pontokon meg- 
sárgul, hol vastartalmú ásványok vannak. 
Ha az ember közelebb áll a sziklafalhoz, különösen 
olyanhoz, mely már hosszabb ideig a légkörbeliek behatá¬ 
sának volt kitéve, feltűnik mindenekelőtt számos, szög 
módjára kiálló, többé-kevésbbé gümbölyded quarzszem, me¬ 
lyek első tekintetre beékelteknek látszanak, de közelebbi 
megvizsgálásnál kitűnik, hogy maradványai egy felbomlott 
rétegnek, és hogy rájuk is vár azon sors, mely társaikat 
(a kőzetet alkotó többi ásványokat) érte és mely szerint 
maholnap az esővíz, vagy egyéb behatások folytán le fog¬ 
nak sodortatni. 
A kovaszemek az elegyrészek sorában a legnagyobb 
méretitek és nagyobbára a közönséges quarzból valók, van 
azonban számos, mely kovapalából származik ; azok sötét¬ 
barna vagy fekete színűek, többnyire egészen gömbölyűek 
és vastartalmnak; az utóbbi tulajdonságra az őket körül¬ 
vevő nagyobb vagy kisebb, vasoxydhydrát okozta, sárga 
övből lehet következtetni, mely lefelé — a viz folyásának 
irányát követve, gyakran sárga savban folytatódik. A ko¬ 
vasav azonkívül chalcedon-, carneol-, szarukő- és tűzkő- 
darabkák alakjában fordul elő és mennyiség tekintetében 
többet teszen ki, mint a többi elegyrészek együttvéve. A 
nagy szemeken kivid vannak azonban kisebbek is, sőt 
olyanok is fordulnak elő, melyek csak górcsővel észlelhetők. 
A kovaszemek mellett feltűnnek a fehér szinti, gyöngy- 
fényű, de többnyire igen kisméretű muskovit lemezkék. 
Biotit ilyen kisebb darabokban nem mutatkozik, előfordul 
azonban nagyobb halmazokban, a mint azt több ízben volt 
alkalmam észlelni; de ilyenkor is teljesen elvesztette fe¬ 
kete szinét és sárgásbarna vagy tompakbarna sziliben tű¬ 
nik fel.*) 
*) A „Kárpát-egylet“ Dl. Évkönyvében a „Magas-Tátra grá¬ 
nitjai” cimii értekezésemben a 206. oldalon egyebek között azt álli- 
