261 
A muskovitnál nagyobb, ele a quarznál kisebb mére¬ 
tekben fordul elő az orthoklas földpAt többé-kevésbbé kop¬ 
tatott szemek alakjában, melyek fehér, sárgás és néha 
vereses szinüek. Oligoklast nem találtam, de találtam egy 
finom port, melyet mállási produktumának vagyok hajlandó 
tartani. Hogy mi bir ezen feltevésre, azt majd lejebb fog¬ 
juk látni. 
Az emlitett elegyrészek agyagtartalmú mész által 
tartatnak össze és alkotják a kárpáti homokkövet. Az 
elegyrészek méretei különböző helyen különbözők lévén, a 
homokkő finomabb és durvább szemcsés lehet, sőt néha 
conglomerat vagy brecciaszerü kinézést nyer (p. o. régi 
késmárki ut mellett Lőcsétől ÉNy-ra.) Van azonban olyan 
finom szemcsés is, mely már a márgához nagyon hasonlit 
és egyes helyeken attól nem is különböztethető meg, miután 
rétegei a márgáéhoz hasonló lapocskákból állanak. Az lát¬ 
ható egyebek között a mellékelt 2. ábrán X'-nél. Ha a 
homokkő egy darabját hosszabb ideig sósavban áztatjuk, 
elporlik, miután kötőszere feloldódott. 
A homokkőben más kőzetből számos zárvány fordul 
elő ; én eddig a következőket találtam : 
Chl őrit pala 4 [Xj mm.—4 KI cm. nagyságú dara¬ 
bokban; steatit szintén különböző nagyságú és többnyire 
meglehetősen épélű példányokban; agya g pala 1 K 
cm.—1 $ dcm.-nyi méretekkel és majdnem kivétel nélkül 
gömbölyűre koptatva ; gránit különböző nagyságú, de ki¬ 
vétel nélkül gömbölyűre koptatott darabokban (különösen a 
régi késmárki ut mellett); a gránit elegyrészei: veres or¬ 
thoklas, oligoklas, quarz és biotit, muskovitot nem észleltem, 
a kőzet tehát nem a Tátrából való. Gneisz, többnyire 
nagy, de szintén gömbölyűre koptatott darabokban; elegy¬ 
részei földpát, quarz és biotit csillám. 
A szerves világból leginkább megszenesedett algák 
maradványai találhatók, melyek azonban oly roszul vannak 
tottam, hogy biotit egyáltalában nem fordul elő. E nyár foiytán azon¬ 
ban más meggyőződésre jutottam, miután biotit csomókat találtam, 
egyes biotit lemezkéket azonban mindeddig nem volt alkalmam találni. 
* 
