262 
megtartva, hogy tanulmányozásra nem alkalmasak. Az ál¬ 
latvilágnak még nyomát sem találtam eddig. Ha a homok¬ 
kőből vékony csiszolatot csinálunk és azt a górcső alatt 
megvizsgáljuk, nemcsak az említett elegyrészek előfordu¬ 
lásáról, hanem azoknak egymáshozi viszonyáról is győződ¬ 
hetünk meg. Itt azonban meg kell jegyeznem, hogy egy 
csiszolatnak megvizsgálása nem minden esetben elegendő, 
miután a homokkőnél az elegyrészek nincsenek oly szabá¬ 
lyosan felosztva, mint azt például az eruptív kőzeteknél 
láthatjuk. 
A górcső alatt egy sajátságos tüneményre lettem figyel¬ 
messé; itt azt láttam, hogy a fentemlitett és makroskoposan 
egészen feketéknek látszó quarz-szemek, tulajdonképen csak 
kívülről feketék, mig belsejük szürke vagy egészen fehér. 
Egyik csiszo'atomhan, hol ilyen fekete quarxdarab átmetsze- 
tét láttam, a lemez kerülete fekete volt; ezen öv azonban 
befelé mindinkább világosabb lett, mig a középpont felé 
már majdnem színtelen volt. Nagyobb nagyításnál ezen öv- 
számtalan fekete ereeskékből állónak mutatkozott. Későbben 
ezen csiszolatot 24 óráig sósavban áztattam, közben-közben 
melegítve a savat, és azt tapasztaltam, hogy az elegyrészek 
összefüggése nagyobbára megszűnt és hogy az említett fe¬ 
kete öv mindinkább világosabb sziníí lett Ezen tény, to¬ 
vábbá a fentemlitett körülmény, hogy az ilyen fekete quarz- 
darabok körül vasoxydhydrát gyűrű szokott mutatkozni, fél jo- 
gositnak azon következtetésre, hogy ezen fekete anyag vagy 
magnetit, vagy hamatit Én inkább az utóbbinak tartanám, 
miután ilyen fekete quarz-szemek szabadon mozgó delej- 
tűre észrevehető hatást nem gyakoroltak. 
A márga szabad szemmel vagy kézi nagyitóval való 
megvizsgálásánál legfeljebb a fénylő muskovit lemezkéket 
és itt-ott elszenesedett algák maradványait lehet találni. 
Obsidiánhoz vagy üveghez dörzsölve, azonban karcolást idéz 
elő, mely körülményből quarz jelenlétére lehet következ¬ 
tetni ; és ezen következtetés egészen helyesnek bizonyul be, 
ha a kőzet finom porát górcső alatt megvizsgáljuk. Ott 
