265 
2748 lábnyira fekszik az adriai tenger színe felett, a többi 
helység és magaslat, ezen határok között váltakozván. 
Egyébiránt a vidék Szent-Kereszt felé dombos, Nagy¬ 
rét és Kosztolány felé pedig begyes / e tájon emelkedvén ki 
a trachyt csoportból a Zsjár hegye is. 
Az ezen területen fellépő kőzet-féleségek a követ¬ 
kezők : 
1. Nyirok, Alsó-Zsdány, Breznicza, Yihnye, Zsarnó- 
cza és Brod mellett. 
2. Congeria rétegek, ezeket Pettkó özönvizi 
agyagnak nevezi, Bukovina, továbbá Zsarnócza és Repistye 
között. 
3. T r a c h y t b r e c c i á k ; több ponton; az egész te¬ 
rületen leginkább képviselvék. 
4. Rhyolitok, Szénás falu, Bukovina és Zsarnócza 
mellett. 
5. Vörös trackytok) , ,. 
több ponton. 
b. And esi t trachytokJ 
7. Zöldkő t r a c h y t o k, Pila és Zsubkó között, to¬ 
vábbá a zsarnóczai kohó és Brod között. 
8. Tarka Ken per márga, Fenyü-Kosztolány és 
Pila mellett. 
9. Li asz mész, Fenyü-Kosztolány és Pila mellett. 
10. F e 1 s ő t r i a s dolomit, több ponton Pila 
mellett. 
11. Werfeni palák, Pila, Nagyrét és Fenyü- 
Kosztolány között. 
12. Vörös h o m o k k ő, Alsó-Hámortól Vihnye 
felé. 
13. Gr n e i s z. 
14. Syenit, Alsó-Hámor felett; a hodrusbányai tömzs- 
höz tartozik. 
A mennyiben az itt elősorolt kőzetnemek, főkép a jege- 
ces-tömegesek, már több helyen szakavatottabbak által 
le lettek írva, és mivel nem volt alkalmam a jelenleg 
divó szokás szerint ezen kőzeteket alkatrészeikre nézve 
egyenként elemezni, s azoknak saját jellegét egész pontos¬ 
át 
