266 
Sággal kideríteni, szabad legyen gyakorlati irányban csak 
annyit említenem, hogy a trias dolomit Pila mellett a csen¬ 
desen emelkedő völgy oldalain majdnem meredek sziklafalat 
képez; szövegére nézve nagy mértékben üreges, mely tu¬ 
lajdonságát valamennyi mészkegygyel osztja; kicsinyben 
stfémcsés. 
Az üregekben, sőt egyes darabokban is, több aragoni- 
tot találtam, melynek az eddigi elvek szerint a közönséges¬ 
nél magasabb bőfok mellett kellett képződni, miről egyéb¬ 
iránt a közeli zöldkő-traekyt jelenléte könnyen ád felvilá¬ 
gosítást. 
A trias dolomitban egyébiránt igen szép calcitokat is 
találhatni, részint rhomboederekben, részint skalenoederekben 
kijegecedve. 
A werfeni pala majdnem sötétvörös és sokkal kemé¬ 
nyebb, mint a selmeci Szállás hegyen található, Myacites 
fassaensis és Naticella Costata-kövületeket tartalmazó, egé¬ 
szen hamvasszürke, csillámdús, pala. 
Az általam leirt különleges észrevételek a követ¬ 
kezők : 
1. Bukovinka-falu felett, a Garan jobb partján, a Ba- 
nyistye-völgy torkolatánál egy kiálló perlit-szirtet találtam. 
Ebből azt lehet következtetni, hogy vagy e rhyolitok 
egészen a Garan jobb partján ömlöttek ki s bizonyos tá¬ 
volra a Garan medrét képezik, vagy hogy az észlelt tömzs 
valamely földrengés alkalmával az anyatömzsről leszakittat- 
váu, a víz által sodortathatott jelenlegi helyére, mely utóbbi 
magyarázat azonban alig fogadható cl, mivel a tömzs kid¬ 
ről észlelhető része két köbölnél többet tesz, s valóságos 
szirt-fejnek látszik. 
2. Ugyancsak perlitet észleltem Repistye és Zsarnócza 
között a zsarnóczai országúton, ott, hol a Garan vize az 
utat közvetlen a hegy oldalába szorítja, hosszabb távolra. 
Itten a vörös trachyt a perliteken fekszik. 
3. A Michalov-hegyen Zsarnócza és Repistye között 
trachyt brecciákban édes vizi kovásodások találhatók, me¬ 
lyek nagyobbrészt a Carpinus betulus fajhoz tartoznak. 
