269 
áll, s az ankeritban előforduló csekély erek és fészkek ezen 
fő, eddigelé fel nem talált, érnek csak ágai, bogai. 
A zsubkovai műveletből nem láthattam meg semmit, 
mivel a tárna szája, melyben hajdan ezüstérceket fejtettek, 
s ezek között tetradymitet találtak elmállott zöldkő-trachyt- 
ban, be van dőlve. 
ügy látszik azonban, hogy ezen művelet csak igen rö¬ 
vid létii lehetett, s inkább kísérletül, mint fejtésre szol¬ 
gálhatott. 
A tárna Kornuta János, paraszt-gazda lakása mellett, 
a zsubkovai patak jobb oldalán 18 — 19 óra felé lehetett 
hajtva. 
b) Széntelepm. 
Az e vidéken létező szénbányászat, ha a Handlova 
vidékit is ideszámítjuk, több mint száz év óta foganato- 
sittatik. 
Ugyanis Schmauss Bernát, bányaesküdt már 1769-ben 
felfedezte néhai gróf Pálffy János birtokán Handlován és 
Lehottán a barnaszenet, s azt körmöczí és német-prónai ko¬ 
vácsokkal kísérlet alá is vétette, a kik odanyilatkoztak, 
hogy a kísérlet alá vett szén egészen hamuvá ég, s a pör¬ 
kölésre és kovácsolásra a legjobb. 
Ezen adat nevezett Schmaussnak az akkori cs. k. ud¬ 
vari kamarához 1771. szeptember hó 21-én beadott körle¬ 
véléből van merítve, s arról tanúskodik, hogy a magyar 
bányászok már akkor kezdték, a kőszénnek iparbeli fontos¬ 
ságát fölismerni, a mennyiben nevezett Schmauss is találmá¬ 
nyának tárgyát oly célból ajánlja a magas kincstári udvari 
kamarának, hogy ez a körmöd kincstári bánya- és kohó- 
müveknél alkalmaztatván, ez által a körmöd bányaerdők 
megkiméltessenek. 
Ha a szentkereszti medencét közelebbről vizsgáljuk, 
első pillanatra szemünkbe ötlik annak kőszén-képzésre al¬ 
kalmatos volta, s azon körülmény, hogy abban hajdan egy 
beltengernek, vagy legalább egy terjedelmesebb tónak kellett 
létezni. 
