270 
A szénképzési korszak azonban nem vihető fel még 
csak az eocen képletig sem, a mint erről, a medencében 
eddigelé talált szenek, s a kőzetek minősége tanúskodik. 
A Szent-Kereszt medencei szén özönvizi képződmény, 
ezt nemcsak lignites természete teszi kétségtelenné, de azon 
körülmény is, hogy eddigelé csakis a congeria rétegek, nyi¬ 
rok és a trachyt-brecciák között táratott fel. 
A szén az egész medencére kiterjed, s lehet mondani, 
hogy ha a congeria rétegeket vagy nyirkot bárhol is'meg¬ 
fúrjuk a föld felszíne alatt, csakhamar lignitre akadunk. 
Az itteni k. bányaigazgatóság levéltárában található ok¬ 
mányok szerint már 1825-ben kutatott kőszénre e vidéken 
egy báuyatársulat. 
Az ötveves években a magas kincstár ezen területen 
több Ízben rendelt el kutatást, a többi közt Alsó- Felső- 
Zsdányon, Trnauvkán, Prestávlkón, Jasztrabán, Trubinon és 
Kis-Lócson voltak kutatásai, a mint erről régibb okiratokból 
meggyőződhetni. 
Legnevezetesebb volt a prestavlki, mely egy majdnem 
70 méter mély fúrlyuk által lett feltárva. 
Legutóbbi időben egy Selmec-Hodrus bányai társulat 
kutatott ezen szenekre, de sikert nem érvén, csakhamar bele¬ 
fáradt s abban hagyta a dolgot. 
Ottlétem alkalmával a Michalon nevű hegy oldalában 
nyitva találtam egy éjszaknyugat félé csapó, s majdnem 
vízszintesen fekvő leveles széntelepet, mely lignites természete 
dacára is, gázfejlesztésre aligha nem lenne alkalmatos. 
Prestávlkón egy 1.7 m. vastagságú mocsárszén volt 
feltárva, melyet néhai Blaschka, k. hányatanácsos előadó 
elemezett is és következő adatokat talált: 
Bitumen tartalom 25 % 
Hamu ,, 12.5 e /». 
Színit 12.27# ólmot; hőhatálya 0.3700 és kifejt 
2820 hőegységet, vagyis ezen szénből 10.08 métermázsa 
egyenlő 3.4 köbméter száraz bikkfával, mely tapasztalás 
szerint 10.64 métermázsát nyom. 
