277 
fel, mely a Hegyesen egyátaljában a mélyebb rétegekben 
túlnyomúbb és mindinkább quarzdúsabb lesz. 
A hegység rétegfejeit és evvel egyezően meredek ol¬ 
dalát éjszakra fordítja ; itt apróbb rétegeltolások és vető¬ 
dések észlelhetők, mint egy valódi egyoldalú hegység belső 
törésszegélyén. 
Miután nem az egyes ásványfajok leírása, hanem 
csak leihelyeik fölsorolása lehet célom itt, éjszakon kez¬ 
dem azt a legalsó telepekben. 
A világosi várhegytől a Hegyesen át Bogyestig a Fehér- 
Körös oldal-völgyeiben, melyek a hegység csapására merőle¬ 
gesen éjszakfelé irányulnak, mindenütt feltaláltam az említett 
quarzdús durva csillámpalákat; ezek kíséretében egy érc 
eléggé változatos fajai vannak, mely bányaiparnak kezd 
lassanként helyet adni. 
A réz ez, mely a bemutatott darabokban mint chal- 
copyrit, chrysocolla, tarkarézérc, a zűrit, 
malachit, melaconit és fakóérc (Tetraedrit) van 
képviselve. 
Ezek nem csupán egyes lelhelyeken, hanem a csapás 
egész vonalán előfordulnak és tudtomra felfedezésük jobba¬ 
dán Szab ó, pankotai birtokos ur érdeme. Eddig K o v a- 
színez, A g r i s, Aranyág, és D u u d n á 1 vannak a 
telepek föltárva, melyek ezen érceket vezetik és ezen 
föltárások csaknem egy vonalba esnek. 
Én a kovaszincz- aranyág- és duudi föltárásokat láto- 
gatám meg és ezekről röviden sorolom fel észíeleteimet: 
Kovaszincnál egy Otk ovács nevű hegy gerincén van 
a kibúvás; 26° déli dűlésű phyllit és csillámpala közt 
egy fehér kaolinos, talkos, quarzeres, különben igen kilú¬ 
gozott telepben, chrysocolla kovamalachit és 
ma lac hit jő elő, mint azt a durva kutatótárna vájatai- 
ban kivehetőm. 
9 
