280 
helység közelében a Pliski nevű völgyben, közel a gosau 
kréta határához, szürke chloritdús phylitben, elágazó telep¬ 
ben 3—16 cm . vastag quarz és calcit elegyű teléreket talál¬ 
tam egy rövid kutató tárnában föltárva, ezek vezetik a hae- 
matitot. Nagy lapokkal eléggé vastag lemezekben jelentkezik 
ez itt, a lapok a jellemző' háromszöges vonalzást is mutat¬ 
ják. Ezenkívül a bogyesti és a kladovai völgyben is észlel¬ 
tem ezen előjövetelt. 
Ugyancsak a Maros völgy oldalvölgyei egyikében, 
Berzova és Monorostia közt elmálló palás dioritban, mely a 
pbyHitben tömzsöket képez asbest is fordul elő. 
Most forduljunk a hegység délnyugati előfokához Pau- 
lisnál. Azon kies kép, mely a síkság egyhangúságán elbá¬ 
gyadt szemet fölvillanyozza, mihelyt a paulisi megállót a 
vonat elhagyva a Maros völgyébe és közvetlenül a hegy 
lába alá lép ; nyújtja egyszersmind a hegység legérde¬ 
kesebb helyét az eruptív kőzetek menetviszonyait és a kontakt 
ásványok leihelyeit illetőleg. 
Azon gneisz-gránit tömeg, mely Ménestől Radnán át 
széles övben Konopig terjed egy kis phyllit részletet szi¬ 
getel itt c, ez keresztül kasul van hatva diorit és gránit 
erek által. Előbb telepszerűen kiömlött diorit zavarta meg 
és változtatta el a phyllitet; bárom ilyen meredeken álló 
telért véltem közel egymáshoz fölismerhetni, melyek köze¬ 
lében a phyllit tömörebb amphiból — tovább csillám és 
chloritdús lesz. 
Ezen phyllitet és dioritot szabálytalanul hálózzák be 
quarzdús felsites erek, melyek az elmállóbb sötét diorit- 
szirtek felületéről mint fehér hálózat magasodnak ki; 
kétségkívül a ménes-radnai gránit elágazásai ezek, melynek 
egy isolált tömzse a paulisi vásártérre nyíló V a 1 y e 
L o t t i oldalán látható. 
A zavargások szintén tetemesek e helyen; mig ugyan 
is a hegység krystályos palái általában lapos déli esést ma- 
