281 
tatnak, itt a phyllitek ellenkező lejtésben vagy függélyes ál¬ 
lásban mutatkoznak a diorit telérek közelében. 
Ebez hasonló viszonyok Gyorok és Kuvinnál ismét¬ 
lődnek. 
Itt ezen diorit teleptelérek és graniterek közelében 
vannak azon ásványok lelhelyei, melyek a hely nevét az 
irodalomba juttatták. 
Cotta 1 ) emlité a helyet legelőször, hangsúlyozva a comp- 
licált telepedést, epidotot és turmalint emlit innét. 
Majd Bilim 2 ) dr. Hofmanu K., m. kir. főgeolog úr leletei 
nyomán a V. Cru cse árokból és barackai szorosból az 
epidot álalakulatait (pseudomorphose) ismert föl orthoklas és 
oligoldas után, gránit és dioritban ; egyszersmind a barna¬ 
vasba átmenő pyritet is fölemlitve innét. 
Az epidot eme pseudomorphoseit jellemzően nem ta¬ 
láltam föl, de annál szebben azt valódi köntösében. A szo¬ 
ros egyik árkában, hol egy törött sirkő áll a parton, az 
első borház megett egy diorit teleptelér nyúlik föl függé¬ 
lyesen és gránit erekkel is bir, ennek üregében sugaros epi¬ 
dotot találtam, az epidot sárgászöld az orthotengely irányá¬ 
ban oszlopszerüen van kifejlődve, mellette a darabon pyrit 
is jelentkezik. Ugyanitt a diorit is vezet epidotot, egy 
darabban sötét hagymazöld amphibol oszlopok sugaros cso¬ 
portosulásban tömör, helyenként vékony, oszlopos epidot ál¬ 
tal vétetnek körül, az epidot alapban turmalin is je¬ 
lentkezik. 
Ugyanitt calcit is fordul elő nagy rhomboaderek 
halmazában chlorittal. Közel ide a Maros felé hajló hegyol¬ 
dalon egy diorit sziklában szemcsés mész érszertien van be¬ 
foglalva, melynek szalagjait quarzkrystályok képezték. Itt 
‘) Cotta u. Felien b e rg, Erzlagerstátten Uugarns u. Sie- 
benbürgens, 1862. 24. 1. 
'-) Blurn, Dritter Nachtrag zu den Pseudomorphosen 1863. 
122. és 124. 1. 
