283 
A gömbök külső burkát földpátból álló felsites anyag 
képezi, ennek érintkezésén a palával magnetit 1 — 2•5 ram • 
átm. octaederek vannak kiválva, ezt turmalin és chloritos 
ásvány kiséri; a felsites alapanyagban haematitlemezkék 
is vannak beszórva. 
Ezen golyók magvát a turmalin halmaza képezi, mely¬ 
ben néhány krystálylapot is lehet fölismerni. Sokszor az ily 
gömbök nem egészen phyllitben, hanem ennek határán a 
diorit mellett fejlődtek ki, ilyenkor a felsites burok hiányzik 
és helyibe epidot lép úgy, hogy a sorrend ilyenkor : diorit, 
amphiból, epidot, turmalin. Kisebb gömbök az elmállt 
phyllitben csakis turmalint tartalmaznak, melynek már krys- 
tályalakja is kivehető. 
Ezen gömbök egész U•3Ö m • átmérőjűéit; és a diorit 
teleptelérek közelében fordulnak elő ezek egész csapásbosz- 
szában. 
Az említett magnetit kifejlett octaederei helyenkint 
vörös karcot adnak, mi arra mutat, hogy részben haematitba 
mentek át és igy a martitra utalnak. A magnetit vagy chlorit- 
ból no ki általa egészen körülvéve vagy egyes szabályos, 
octaöderekben a felsites alapanyagban foglaltatik. 
A haernatit néha nagyobb lemezekben mint vas-csil¬ 
lám kisérí a felsit ereket. 
Ménes szőlő-hegyeiben a gránit az uralkodó kőzet, 
ennek egy hasadékában kifejlett quarzegyének találtattak. 
A vas és mangán leihelyeit kell még fölemlítenem. 
A Körös völgyben a csillámpalát egy quarzithomokkő 
kiséri, mely Agrisnál sötét dolomitos mészkőpadok feküjét 
képezi és evvel együtt a régibb mesozoi rétegekhez lesz 
sorolandó. Délre a duudi bánya-teleptől a Kimpu Apatore te¬ 
tőn a quarzit homokkő területén néhány aknát láttam, me¬ 
lyek körül nagy halmazokat találtam egy szép tömör li- 
monitból. Telepviszonyait azonban a növényzettel fedett kör¬ 
nyéken nem észlelhettem. 
