284 
Azonkívül a limonit a gosau rétegek felső homokkö¬ 
vében is gyakran előjő, mint bekérgezés. Gros egyik ol¬ 
dalvölgyében kutató bányászat is űzetett reá; itt a sárga 
homokkő üregeit és a kövületek kőbeleit fürtös limonit 
borítja. 
Végül még megemlítem azon mangánércet, mely Hof- 
mann Raphael úr igazgatása alatt a hegység egyedül jöve¬ 
delmező bányászatát nyújtja. 
8 o 1 y m o s-Bucsáva közelében a flyscli (kárpát homok¬ 
kő) területén egy agyagvaskő vonul végig a diorit és en¬ 
nek határán ; ez itt nagy gyűrődzéseket mutató mészkő-szir- 
tekkel, melyek talán a felső jurához valók, érintkezik és 
mangánércet tartalmaz. 
Egy 0'20 m- vastag tömzsöt képez ez a felületen, 
mely mélyebben az agyagvaskőbe megy át. 
A dubrovicai völgyben Gros körül elterjedt kavicste¬ 
lepek léteznek, melyekben hajdani nagymérvű aranymosások 
nyomai vannak; a vidéken igen elterjedt az aranydús tele¬ 
pekről való hit és a Runk nevű hegy képezi az arany¬ 
kincsről szóló mondák központját. 
Még Petirs és Milova azon két hely, mely ásványokat 
és pedig tennék rezet nyújtott, s ezt azért említem föl, mivel 
Cotta x ) a hazánkbeli érctelérek tudományos ismertetője azon 
körülményből, hogy ezen helyek egy vonalba esnek a bá¬ 
náti érctelérekkcl és másfelől Milova már a rézbányái ércte¬ 
rülethez is közel esik, ezekben a bánáti és rézbányái területek 
összekötő kapcsát volt hajlandó fölismerni és a Petirsnél 
előbukkanó diorittümzsöt, mint bauatitot a bánátiak foly¬ 
tatásaként tekintve egy 30—40 mf. hosszú hasadékot föl¬ 
tételezett, mely Rézbányától a bánáti hegység hosszán át 
Szerbiáig ér, a melyen a rokon eruptív kőzetek kitörtek és 
contact érceknek adtak léteit. 
l ) Cotta, Erzlagerstatten im Bánát u. Serbien 1864. 76—77 
100 . 1 . 
