290 
A nevezett Valenciennesia előfordnl ezen kívül még 
innét nyugatra, Vasas ur gyáránál is Cserevic mellett, liol 
belőle eddig a legnagyobb példányok jöttek napfényre. Csik 
ur gyárában is sikerült egynéhány példányt fellelnem, 
ezek azonban igen kicsinyek valának. E kövületet a leg¬ 
újabb időben V u c o t i n o v i é úr Zágráb mellett is ta¬ 
lálta s igy nem képezi a „Frusca-Gora“ a legnyugatibb elő¬ 
fordulási határt, mint azt dr. Lenz felvette. 
Sikerült gytijtenem e rétegekben még számos hal¬ 
maradványt, melyek meglehetős állapotban lévén, talán 
mégis határoz hatók; továbbá egy igen ép halfogat, növény 
lenyomatokat, kisebb nagyobb csigolyákat. 
A congeria-rétegek Beocsinon kívül előfordulnak a 
„Frusca Gora-“ban számos más helyen is ; a népség álta¬ 
lában ,,kaja“ névvel jelöli azokat. Úgy hiszem, hogy ide 
fog tartozni azon képződmény, melyet .1 a z a k n á 1 ész¬ 
leltem. Ugyanis ott a „béli potok“-ban meglehetősen mesz- 
sze a hegygerinc felé, egy homokkövet találni, mely fekete 
csillámot bőven tartalmaz. Helyenkint igen szilárd, hogy ka¬ 
lapácsolható, némelyiitt pedig darává esett szét. A patak¬ 
tól jobbra régibb krystályos mész lép föl, halra nem igen 
ép serpeutin, váltakozva krystályos mészszel. Magában a ho¬ 
mokkőben nem találtam kövületnyomokat ; váljon alatta 
fordul-é elő agyag vagy márgi, minthogy a meder alul 
nincs eléggé kimosva, nem constatálhattam. 
Jazak klastromtól délnyugatra, azon kis völgyekben, 
melyek a hegyről a faluba levezetnek, egy két jól feltár, he¬ 
lyen egy m á r g a tűnik fel, sárgás-fehéres színben, melyet 
talán szintén a congeria-réteghez lehetne sorolni. Ez sem 
tartalmaz kövületnyomokat. Elválása táblákban történik. 
Fölötte s legközelebbi szomszédságában ismét a régi krys¬ 
tályos mészkövet találni. 
Grgeteknél a Rerneta klastrom felé vezető utón szintén 
fellép egy márga a serpentin s magnetites mészkő közt, 
