292 
hét látni egy sárgás, porladékos homokkövet, melyben 
szervi maradványokat nem sikerült lelnem. E homokkő meg¬ 
lehetős vastagságban föl az ,.Ostribreg“-ig emelkedik, hol 
azonban nem búvik ki, mert az erdős talaj elfödi. Az emlí¬ 
tett patakban a homokkővel együtt nagy conglomerát da¬ 
rabok hevernek, melyek talán ugyanazon emeletbe sorolha¬ 
tók. Az „Osztribreg“ túlsó, azaz (frgetek-karlovici oldalán 
föllépő homokkő, mely szintén conglomeráttal s szürke agyag¬ 
palák társaságában jön elő, már mcm tartozik ide, hanem 
vagy a culm vagy felső kréta rétegeihez 
e) A mediterrán emelet. 
Ezen emelet rétegeit észleltem egész kiterjedésükben, 
a mint a hegység körül húzódnak; egy-két oly helyt is 
vizsgáltam meg, mely eddig nem volt mint ezen emelet lei- 
helye ismeretes. 
Az é j s z a k i lejtőn ezen emeletből találjuk a lajta 
meszet Lédince, llakovac, Beocsin, Cserevic és Szvilos 
környékén. 
A ledincei bányákban, melyekben még most is fejtik 
ezen mészkövet, igen számos polypon kívül gyűjtöttem ezeket: 
Conus, cypraca, perna sp. kőmagvait és egy 
Trochus sp. 
jól megtartott példányát. 
Rakovácou, a Lédince felé tekintő „crkvica“ nevű bá¬ 
nyákból ezek vannak : 
Pectunculus pilosus, Linn. 
Lucina leonina Bast. 
Venus sp. kőmagva. 
Mytilus sp. kőmagva, 
Ostrea sp. kőmagva, 
és igen számos korall, mely meghatározhatlan állapotban vau. 
Azon fehér-sárgás márgát, melyet dr. Koch a beocsini 
bányákban a lajtamészkő felett említ, én Rakovácou is 
