293 
az idézett bányában felleltem s benne gyűjtöttem meglehe¬ 
tős számban foraminiferákat, de különösen a nevezetes 
Ampliistegina Haueri d’Orb. nevű példányt, miből kitűnik, 
hogy e felső mediterrán rétegek tovább keleten is meg 
vannak, sőt, mint később ki fogom emelni, még a déli lej¬ 
tőn is volt alkalmam azokat konstatálni. 
Szviloson a fain déli oldalán emelkedő hegyek csakis 
lajtamészkőből állanak. 
A déli lejtőn, nyugatról kelet felé haladva, a lajta- 
mészkő kibúvását először is a kuvezsdini zárdánál látjuk; 
odáig mindenütt a hatalmas lösztakaró s más rétegek 
által van el födve. 
Kuvezsdinnál, épen a klastrom ablakai előtt nyitottak 
egy nagy bányát a mészkőben, melynek anyagát általánosan 
mészégetésre használják fel. A zárdán felül mind két olda¬ 
lon a hegyekben szintén fejtik a komiét éjszak felé egy 
ideig még követhetni, hol azután régibb képletek jönnek 
a felületre. 
Az e bányákban általam gyűjtött kövületek ezek : 
Pecten elegáns, Andr. 
Pecten Malvinae, Dubois (több példányban). 
Pecten substriatus, d’Orb. 
Pecten latissimus, Broce. 
Pecten sp. (számos példányban). 
Itt is gyűjtöttem számos Ampliistegina Hau- 
e r i d’Orb. nevű foraminiferát, miből következtetem, hogy az 
illető márga is jelen vau s igy talán felvehetjük, hogy a 
lajta-mészgyfíríit körös körül a „Frusca-Gorában “ követik 
az Ampliistegina rétegek is. 
Innét tovább keletre a lajtamész rétegei ismét el 
vaunak födve s csak a kis Pétkovacsa klastromnál 
észlelhetjük azokat újra egy kis föltárásban. A mészkő itt 
porladékos, homokos kinézésű s minthogy nincs mélyre fel- 
10 * 
