294 
tárva, csak nagy bajjal gyüjtkettem egy két kövületet, me¬ 
lyek megtartási állapota nem a legjobb. Az egyik példány: 
Cardita sp. 
Ismét keletre a Sisatoraci klastromig nem lát¬ 
juk, de igen is Le zsimir falunál, hol a „Krecsanska 
jama“ nevű bányán több kemence számára fejtik a lajta- 
mészküvet, melyben igen gyakran fordul elő a 
Pecten latissimus, Broce. 
Lucina sp. kőmagva 
számos egyéb meg nem határozható alakokkal.*) 
Ezután csak a Besenovo klastromtól délre fekvő hegy 
az, melyen a lajtamész fedetlenül kilép. E hegy neve „Béli 
kamen“ (fehér kőzet) mészköve sárgás fehér, s kinézése olyan 
mintha csupa golyócskákból állana; kövületek ritkán fordul¬ 
nak elő benne. Dr. Ivock ur térképén e hegy helytelenül van 
mint agyagé s i 11 á m p a 1 á b ó 1 álló lerajzolva. 
Vrdnik falu vége ismét azon pont, hol a lajtkamész 
kibúvik a lösz takaró alól s hol szintén több nyitott bányá¬ 
ban fejtik. Kövületei nem térnek el a már idézettektől. 
Legújabban (1870-ki nyáron) észleltem a lajta-réte- 
geket H o povo klastromnál, egy helyen a Kamenitz-ireghi 
országút déli oldalán s a „ZsarkovacV patakban. A múlt 
évben az említett országúton, nem messze a „Venác“ korcs¬ 
mától délre, az ut kavicsozására szükségelt anyag megszer¬ 
zése céljából a hegy oldalán több tárnát nyitottak, s noha 
helyenként már több mint 20 m.-nyi mélységre mentek beil¬ 
lőik, csakis lajtamészkő mutatkozik, melyet csakugyan fel 
is használnak — ámbár silány — kavicsozási anyag gyanánt. 
A mészkő nagyobb szilárdsága által üt el a többi leihely beli¬ 
től s a benne előforduló kövületeket nem sikerült kifejtenem. 
Ezen részlet nem egyéb mint folytatása a vrduiki 
*) Az eddig felhozott lajtaképl. kövületeket Halaváts úr volt szi¬ 
ves meghatározni. 
