lajta-rétegeknek, megszakítva azonban az itt hatalmasan 
fellépő serpentin által. 
E tárnák átellenében lebocsátkozva a bopovói „Zsár- 
kovác" patakba, ismét észlelhetünk egy kis lajtaképletű 
részletet a mint a patak vize feltárta. Ezen részlet szintén 
serpentin s csillámdús agyagpala közé van szorítva : vas¬ 
tagsága É —D. irányban csekély, de valószínűleg N—K.- 
nek tovább is áthúzódik a bopovói völgyben, hogy ismét a 
„Staro Hopovo“ klastrom mellett nagyszerűen lépjen föl. 
A patak-részletben gyűjtöttem kövületeket is s azok a 
Pecten, Cardita és Lnci n a nemekhez tartozóknak 
lenni látszanak. 
„Stáro Hopovo“-nál, a régi fcmplom felett két helyen 
van szépen feltárva, mert régóta használtatott nem annyira 
mészégetésre, mint inkább építkezési faragványokra. Szövete 
aprószemíí s egyes részletekben egészen magára ölti a 
cerithiummárga habitusát. Kövületeket nem találtam benne. 
E részlet minden esetre tovább húzódik kelet (lvarlovic-Grge- 
tek) felé, csakhogy nem lép ki a felületre. Hogy azonban 
a lajta-képlet még tovább is tart keletnek, kitűnik az 
O-Szlankamennál, vagy még inkább közel Zímonynál való 
fellépéséből; Karlovie táján oly mélyen fekszik, hogy még a 
Duna-vize által sincs kimosva. 
O-Szlankamennál, azonnal a falu éjszaki végén, a lösz 
hátrafelé húzódott úgy, hogy az itt igen magas és meredek 
partot maga a lajtamész váltakozva cerithium rétegekkel, 
képezi. Éjszak felé a Duna hullámai annyira kimosták, hogy 
az nagy tömegekben beomlik. A mészkő teli van igen jel¬ 
leges kövületekkel, miket különösen „Zagrád“-nál szép 
eredménynyel gyüjthetni, minthogy alámosva lévén az egész 
azok kisebb vízállásnál szerteszét hevernek, de magából a 
partkőzetből is fejthetek. A mennyire kivehettem, a rétegek 
inkább délfelé dűlnek. Még feljebb észak-nyugatnak, a lösz 
