297 
a Duna vize hozta ide messze vidékről, nem igen valószínű, 
mert a gyűjtött példányok külalakja ellene tanúskodik. 
Dr. Szabó tanár úr, kivel megvizsgálás végett közöl¬ 
tem e példányt, a következőkről volt szíves tudósítani. 
A benne előforduló s szabad szemmel is látható nagy 
földpát krystályok mind ortboklas és ez az uralkodó. 
Oligoklas alárendelten lép fel. Quarz igen apró sze¬ 
mekben és nagyon kevés van, de a microscop alatt jól ki¬ 
vehető. Az amphibol pusztuló félben van, a nélkül, hogy 
hiányoznának jelleges példányok, mit a biotitról nem 
lehet mondani; ennek csak romjai vannak meg. Legépebb 
és legtöbb van a u g i t világos zöldszinnel és ez az a mi 
a színezetet általában is előidézi. 
E szerint a trachyt: ortli. o 1 ig 1. quarztrachy t 
volna amphibol, angit, biotit, magnetittal, de módosult, nem 
normál állapotban. Módosulata abban áll, hogy fiatalabb há- 
zisosabb angit trachyt, keveredett hozzá s némileg keveréket 
képezett, melyben meg vaunak úgy a régi, mint az újabb 
kőzet ásványai: amazé uralkodólag, emezé alárendelten, 
de épebben. 
Legközelebbi kirándulásaim feladata e kőzet föllépési 
viszonyainak felderítése. 
f) Palaeolith képletü kőzetek. 
A már leirt serpentin, gabbró és gránit kőzeteken ki¬ 
vid személyesen észleltem egyébnemüeket is s szólok elő¬ 
ször akrystályos mészkövekről. 
a) A krystályos mészkövek leghatalmasabban a déli 
lejtőn jönnek elő s azok első pontját nyugaton Szót falu¬ 
nál találjuk. Itt a felületen lösz által fedetvén, leginkább a 
feltárásokban van alkalmunk megfigyelni. A mészkő sárgás- 
szinii, aprószemű, hasadozott s gyéren át van hatva c alcit- 
erektől. Régóta fejtették s több frusca-gorai klastrom-templom 
falazatát képezi. Innét kelet felé haladva, Lj uba helység 
