erdejében folytatását látjuk, hol szintén több nagyobb bá¬ 
nyában fejtik. Színe fekete-szürkés; az egész tömeg át van 
járva hatalmas calcit-rhomboederektől. Az egyes repedések 
közt bőségesen kifejlődött a szederjes alakú halmaz állapot, 
melyet a vidék népsége helytelenül, mint csepkövet mutogat 
az idegennek. 
E bányáktól száz lépésnyire van a „Banya“ nevű híres 
meleg forrás. Az egy körös bassint képez s régente (török) 
fürdőhelynek használtatott. A forrás meleg, kisebb mély¬ 
ségben tett méréseim után 18° K. mutat. Mondják, hogy 
néha oly bővizű miszerint azon területet, melyen ke¬ 
resztül a Száváig jut, már többször elárasztotta, mely kö¬ 
rülménynél fogva, a lakosok iszappal, gerendákkal s kövek¬ 
kel elfojtani igyekeztek. A vizet, melyet e forrásból men¬ 
tettem, minőlegesen megvizsgálni szives volt G r o singer 
E. Károly újvidéki gyógyszerész úr. Elemzése kimu¬ 
tatta, hogy van benne : 
a) Agyagföld, 
b) Mész, 
c) Magnesia, és 
d) Vas, 
e) Nátrium 
a) Szénsav, 
b) Kénsav, 
c) Sósav, 
d) Phosphorsav, 
e) Kovasav. 
Ha a forrás kitisztittatnék és a viz nagyobb mélység¬ 
ből fölhozatnék, talán sikerülne mennyiségileg is meghatá¬ 
rozni a magnesia- és vas-százalékot és azon fix alkatrésze¬ 
ket is, miket Grosinger úr a vizsgált vízben talált, de köze¬ 
lebbről meg nem határozott. 
Keletfelé a krystályos mészkő ismét L e z s i m i r n á 1 
mutatkozik, váltakozva a mészcsillámpalával. Ezt szépen 
észlelhetni az említett helység éjszaki végén a „Mála-gradina“ 
és „Velika-gradina“ hegyeken. Ez utóbbi ponton a mész- 
csillámpala egészen lent üti ki magát úgy, hogy a hegy 
tetejéig szabadon vizsgálhatjuk. A benne előjövő krystályos 
mészkövet több bányában fejtik. A mészcsillámpala rétegek 
