tovább húzódnak keletnek, mint a „Krecsáuszka-jama“ átel- 
lenében a hegységben tapasztalhatni, hol a „Gyipov“ patak 
forrásánál teljesen uyiltan fekiisznek c rétegek. Kis terje¬ 
delemben nyugatnak is követhetni azokat; igy Sisatovác- 
nál, hol benne atalkpala finom telért képez, a klastrom 
mögötti patakban. 
Besenovonál szintén fellép a krystályos mészkő a „Ea- 
szovo“ patakban, kezdetben annak mindkét partját alkotva; 
már nem annyira ép s inkább sárgás szinű. Hatalmasabban 
találjuk a Eeinetica-klastromtól kelet felé Jazakig. Remeti- 
cánál a „Mramor“ hegy nem áll egyébből, mint ily sárgás¬ 
barna krystályos mészkőből, melyben Jázakná! bányát is 
nyitottak. A jazaki egy kissé fehéres s benne nem ritkán 
chalcopyrit ereket vagy leveleket találni. Tiszta chal- 
copyritet sikerült nekem is mint dr. Lenznek, gyűjteni 
a „Ljubikoleno“ nevű hegyen azonnal a klastrom felett. Ta¬ 
lán sehol sem lép fel a krystályos mészkő oly mérvben, 
mint épen Jázaknál. Egyéb kelet felé fekvő pontokon sokkal 
alárendeltebben jön elő, semhogy külön emlitenem kellene; 
a kamenitzi völgyben előjövő pedig ismeretes. 
b) Egyéb palaeolith képződmények közül hatalmasan 
fellép a c s i 1 1 á m p a 1 a, melyet én Besenovonál észleltem 
több száz méternyi vastagságban , azután q u a r z i t szin¬ 
tén ott a n Rasovo u patakban, váltakozva egyrészt krystályos 
mészkővel, másrészt serpentinnel; végre az agyagcsil¬ 
lám p a 1 a, melyet nekem is volt alkalmam észlelni, több¬ 
ször átlépve a „Venác“-on. 
Végre ide csatolom a hopovoi és grgeteki patakok¬ 
ban észlelt réteg-sorozatot. 
1. A hopovoi , Zsarkovac“ patakban van : 
a) Chalced oner éktől átjárt mész k ő sár¬ 
gás fehér színnel a klastrom mögött néhány lépésnyire 
Ezentúl következik; 
b) Serpentin több mint 100 méternyi részletben 
