303 
melyek által a több tekintetben fontos s eddig nagyrészt 
aránylag csak kevéssé vizsgált vidék geognostikai viszo¬ 
nyairól való eddigi nézetek bővittetuek s több pontban 
belyreigazittatnak. 
A Hauer-féle átuézetes térképen a fönidézett területen 
— Sztolicka által a 60-as évek kezdetén e vidéken foga¬ 
natosított átnézetes földtani felvételek alapján — a krystá- 
lyos hegységen kívül csak congéria-rétegek s ifjabb képző¬ 
dések vannak megkülönböztetve. Sztolicka fölfogása szerint 
itt az átala a szomszédságban Sz. Elek (Stegersbacb) és 
Vörösvár vidékén bőséges fauna által bebizonyított intersdorfi 
homokos és agyagos rétegek lapos fekvésben egészen az 
alpesi palabegység széléig folytatódnak s e vidéken bel ve¬ 
deré kavicscsal vannak födve. Hofmann úr és kísérői azon¬ 
ban ezen összletben, a rokonéi palaszigettől nyugat felé ter¬ 
jedő öbölben számos ponton meglehetősen bőséges kövüle¬ 
tet találtak, melyek kétségtelenül bizonyítják, hogy az 
összlet ezen vidéken a neogén mindhárom emeletét: a me¬ 
diterrán-, szármáti- és a lacustrin congéria-rétegeket tartal¬ 
mazza; ellenben nem találhattak elégséges támpontot, mely¬ 
nél fogva e vidéken bizonyos lerakódást a belvedere ka¬ 
vicshoz számíthatnának. A neogén összlet három emeletje a 
vizsgált vidéken biztosan követhető, habár kartograpkiai 
elkülönítésük igen hasonló petrograpkiai minőségük miatt, 
nehéz munkába került. Az összlet egyes emeletei szabá¬ 
lyos, a vidék általános emelkedésének megfelelő lapos áta- 
lános dőléssel terülnek el. 
A congéria-rétegek a fölvételi terület déli részétől éjszak 
felé eső részében, egészen a rokonéi hegység partjáig ter¬ 
jeszkednek ; tovább nyugat felé azonban nem hatolnak az 
alpesi palakegységíg, hanem attól meglehetős távolságban 
délre egy görbe vonalban végződnek, mely a rokonéi hegy¬ 
ség éjszak-nyugati sarkától Bergwerk mellett Felső-Lövőn s 
Pinkafőn át nyugat felé Lapincs-Neustifrre vonul s ezen 
