305 
a congeria partschi előfordulása által van kitüntetve, mig 
más helyeken, melyek átalános fekvésük szerint még fel¬ 
sőbb szintájt látszanak elfoglalni, a „brunni fauná“-ra jel¬ 
lemző congeria spatulata találkozik egyéb alakok mellett. A 
szármát emelet szintén többé-kevésbbé agyagos csillámos 
homok és homokos agyag s kavicsos rétegek váltakoza- 
tából alkotva, a congéria rétegek határától éjszakra az al¬ 
pok széle felé, széles övben bukkan a felszínre, mely az 
ország határát Lapincs-Neustift és Ehrenschachen közt ha¬ 
ladja át s valószinüieg közvetlenül összefügg a tovább nyu¬ 
gat felé, Stájerországban Hartberg mellett bőséges kövüle¬ 
tekkel már régebben ismert egyidejű rétegekkel, mig kelet 
felé egyrészt a gerincek magaslatán hátramaradt egyes 
részletek által a föntemlitett tengerszoroson át a Kőszeg 
folyó neogén öblébe folytatódik, hol ismét nagyobb kiter¬ 
jedést nyer, másrészt pedig a rokonéi hegység déli széléu 
is Drumoly és Bárdoly között bukkan napfényre. 
A szármát emelet egyes rétegeiben számos kövületet 
talált Hofmann ur, nevezetesen Máriafalva, Villersdorf, Pin¬ 
kafő táján, a stájer határ közelében, Lapincs-Neustift mel¬ 
lett, valamint Szalunak környékén is. A szármát rétegek 
ezen vidéken paláontologiailag a cardium-faciesben vannak 
kiképződve ; Cardium plicatum, C. obsoletum, Modiola Vol- 
liyuica, Tapes gregaria, Macira Padolica bennük a legkö¬ 
zönségesebb alakok. Mindezen említett köviilet-lelhelyek a 
gráci öbölbe esnek; tovább kelet felé az emelet petrogra- 
phiai minősége némileg megváltozik, a kavicsos és durvább 
anyag mindinkább túlnyomó szerepet visel, mig egyúttal 
a tartalom puliány maradvány ok bán elenyészik ; legalább 
nem sikerülhetett a terület azon részében a szóban forgó 
képződésben efféle, a korra nézve biztos Útmutatásul szol¬ 
gáló maradványokat találni. 
A szármát emeletbe tartozik valószinüieg a mária- 
falvi lignit-előfordulás is, melyet Körmendi J. úr a Neustift 
