307 
a fenérintett, uraikodólag durva, szilárd conglomerátból álló, 
igen hatalmas képződés alkotja. Ezen conglomerát-tömegek 
a Taucken- és Pinka-patak közt levő területen tetemes el¬ 
terjedésben fordulnak elő, közvetlenül a kristályos pala¬ 
hegység széle mentén, mig fedőjükben a mediterrán és ifjabb 
neogén-lerakodások következnek: innen egyfelől nyugatra, 
az ország határán túl, Stájerországban folytatódnak, másfe¬ 
lől keletre a többször említett tengerszoroson át a Kőszeg¬ 
folyam öblébe terjeszkednek, hol Hofmann úr a képződést 
az alpesi palahegység széle mentén, a felvett terület éjszaki 
határáig, Steinbruch környékéig, követte. 
Mig az előbb tárgyalt, kövület-tartalmú emeletek durvább 
anyaga túlnyomólag apró, gömbölyű quarzgörélyekből áll; 
addig ezen tetemes magaslatokat alkotó conglomerátok- 
ban főleg a szomszédos krystályos hegység különböző pala¬ 
nemeinek igen durva tüskéi uralkodnak ; a tüskék néha 
1—3 méternyi átmérőt érnek el, s itt-ott a durva conglome- 
rát-padok a palahegység fiuomabb törmelékeiből álló fekve- 
tekkel váltakoznak. Ezen lerakódásban szerves maradvá¬ 
nyok egyéb nyomaira, mint itt-ott jelentkező, meg nem ha¬ 
tározható növénylenyomatokra, lignit és szurokszén-csikocs- 
kákra, eddig Hofmann úr nem akadt. E szerint a képződés 
közelebbi kora biztosan még nem határozható meg. Annyi 
kétségtelen, hogy idősebb mint a vidék kövület-tartalmazó 
mediterrán-rétegei, melyek fedőjében következnek e coglomerát 
lerakódást, különösen Siunersdorf vidékén, a Pinka jobb 
partján világosan fedvén, mig másfelől szintén alig lehet kétel¬ 
kedni azon, hogy e képződés még a neogén képletbe tartozik. A 
mediterrán összletnek Suess által felállított 1-ső emeletébe 
tartozik-e ? 
A vidék krystályos kőzeteit Hofmann úr a következő 
három geológiai csoportra osztja fel. 
1. A központi alpesi öv magasan krystályjos kő- 
Ezek részben csillámos, részben fagyagos, gyakran gráná¬ 
tokat tartalmazó gneisz és csillámpala, melyekhez igen alá- 
11 
