308 
rendelten amphibol-pala társul. Ezen kőzetek a vizsgált terü¬ 
leten csakis ennek a Wechsel-Rozália hegységnek hazánkba 
eső, s közvetlenül a központi Alpesek hatalmas pala-vonula¬ 
tához tartozó részében fordulnak elő. Nyugatról a magyar 
területet Hochhardt és Maltern között elérvén, a Wechsel- 
Rozália-hegység déli oldalain ezen hegységnek délkeleti 
sarkához Haséi mellett vonulnak, uralkodólag d. ny. dőlés¬ 
sel," innen ÉÉK. felé fordulva, ezen irányban a hegység- 
széle mentén az ausztriai határhoz húzódnak, a következő 
ifjabb csoport kőzetei, valamint ráhelyezkedő neogén lera¬ 
kódások által megszakasztott szalagban. Amphibol-kőzetek 
tényleg csak igen alárendelt szerepet viselnek e vidéken; 
kartographiailag kiválasztható részletben itt csakis közvetlenül 
az ausztriai határon, Steinbach mellett fordulnak elő gneisz- 
szál egybekapcsolva, s részben mint gránátban bővelkedő 
eklogitszerű kőzet kiképződve. Ezen rés/.let, úgy látszik, 
azon amphibol-vonulat folytatását képezi, mely tovább E. felé 
Ausztriában a l lut-Kogelt és Várhegyet alkotja Kirchschlag 
mellett. Ellenben az eddigi átnézetes térképeken Ausztriá¬ 
ból Dreihiitten, Redtenbach és Borostyánkő vidékén ma¬ 
gyar területre folytatódva kijelölt amphibol-pala-vonulatok 
itt kiküszöbölendők. 
2. A következő csoportot ifjabb, eozoi kőzetek 
alkotják: félig krystályos, szürkés vagy feketés, itt-ott 
graphitos agyagcsillámpala, chloritpala, mészcsillámpala és 
serpentin. Ezen kőzetek igen jelleges társasága már több 
részről a Tauern-lánc centrál-gneiszának külső pala-leplével 
hasonlittatott össze, melylyel úgy a geológiai előfordulásra 
nézve, mint petrographiailag is nagy hasonlatosság mutatkozik. 
Itt is a központi alpesi pala-lánc magasan krystályos Kő¬ 
zeteire nézve, külső övét foglalnak el. A nagy rokonéi 
palaszigetet kizárólagosan alkotják felette hatalmas réteg¬ 
sorozatban ; innen délre, Hofmaun úr tavali területében a 
Piuka-folyó által szűk, erosioi torkolatban keresztül folyt 
