309 
kisebb palahegység tónusét képezik, mely hegység, mint a 
központi Alpcsek további szigetszerű folytatásául Gyepii- 
Füzestől K.-re merül fel a környező congeria-rétegekből, 
mig éjszakra a szóban forgó kőzetek a Wechsel-Bozália 
hegységhez tartozó hegységi részben is jelentkeznek, az első 
csoport palatömegek közé ékelt széles részletben, mely Bo¬ 
rostyánkőtől E. felé terjeszkedik s Maltern és Steinbach 
között Ausztriába folytatódik. E kőzetekhez csatlakoznak végre, 
mint 3-ik legifjabb csoport, 
3. p a 1 a o z o i, szürkés vagy zöldes, az előbbieknél 
valamivel kevésbé krystályos, phyllitszerű kőzetek, melyek 
agyagpala-colleetivnévvel jelölhetők, összekapcsolva finom- 
szemcsés mészagyagpala, mészkő és dolomit-behelyezke- 
désekkel. Hofmann úr ez idei területében nem fordulnak 
ezek ugyan elő, de igenis az általa tavai vizsgált, délfelé 
csatlakozó vidéken; a palahegység megbirálására felette 
fontosak. Az előbbi csoport kőzeteivel petrographiailag 
felette hasonlók, de — mint említtetett — ezeknél valamivel 
kevésbé világosan krystályosak, mégis geologiailag lénye¬ 
gesen különböző, ifjabb képlethez tartoznak. A vidék 
1 e g k ii 1 s ő b b palaövéhez tartoznak, s az alpesi vonulattól 
már némi távolságban dél felé, Hofmann úr tavali területén 
a környező congéria-rétegekből szigetszerüleg felmerülő, 
kisebb krystályos részletekben jelentkeznek. 
Nevezetesen Németujvár környékén, Sulz mellett elő¬ 
forduló, valamint a tovább E. K. felé a hovárdosi erdőben 
és a szomszédos Hohensteinmais-hegyen a congéria-réte¬ 
gekből kibukkanó, kis krystályos részleteket alkotják, s 
végre a még tovább E. K. felé emelkedő, előbb említett gyepii- 
f'üzesi' palasziget éjszaki szélén is fordulnak elő Somfalva 
és Ovár között, a második csoport palatömegeire helyez¬ 
kedett szalagban. Igen érdekes azon tény, miszerint 
Hofmann úrnak sikerült, ezen ős, metamorph kőzetekben, 
melyekből e vidéken eddig semmiféle szerves nyomok nem 
valának ismeretesek, biztosan szerves zárványokat találni, 
11 * 
