310 
nevezetesen crinoida-nyéltagokat és korallmaradványokat. 
Hofmann úr efélc, részben még aránylag jó megtartásban 
lévő maradványokat az összlet mészagyagpala és mészpala 
rétegeiben .gyűjtött a gyepü-füzesi palaszigeten, a Kinisch- 
liegyen, Somfala és Ovár mellett, valamint a Holiensteiumais- 
hegy kis palarészletében is ; az utóbbi helyen nem is ritkák. 
Úgyszintén a llohensteinmais-hegytől csekély távolságban 
a hovárdosi erdőben felmerülő kis dolomit-részlet helyenként 
telve van korall-átmetszetekkel, s hasonló szerves nyomok 
mutatkoznak a sulzí palasziget dolomit-fekveteiben is. Ezek 
hazánknak eddig ismert legidősb szerves maradványai (az 
eddigi legidősebb leletek kétségtelenül sokkal ifjabbak, s 
tudvalevőleg a Ivulm-képlethez tartoznak). 
Igen távol vezetne bennünket, ha itt a pala-hegység¬ 
nek részletességeiben bonyolódott tektonikájába közelebbről 
bocsátkoznánk, melyről a speciális földtani térkép az egyes 
kőzetnemek kartographiai kiválása álfal közelebb belátást 
enged. Legyen megemlítve, miszerint a második csoport 
serpentinjei nemcsak az alpesi hegységi részben, Bernstein 
vidékén fordulnak elő, — honnan már Czjzek részletesen 
ismertette a Kozália-Wechsel-hegységről való beható, habár 
már régibb időbe tartozó értekezésében, — hanem úgy a 
rohonci, mint a gyepü-füzesi palasziget nyugati részében 
is igen tetemes kiterjedésben jelentkeznek, s ezen hegységi 
szigetek alkotásában lényeges szerepet viselnek. 
Itt ép úgy mint Borostyánkő vidékén, eklorit palával 
szorosan összekaposolvák, helyenként ebbe teljesen átmen¬ 
nek, és — úgy látszik — e három elkülönült hegység 
részben ugyauegy terjedelmes övbe tartozik. Ezen öv ma¬ 
gas szintájt foglal el a vidék második csoportbeli palaössz- 
letében. A rohonci hegységben a serpeutin néhány hatalmas 
tömegre és apróbb behelyezkedésekre oszolva, a „Gáhes 
Ende“, „Gais-Riegel“ és „Podgore Plisa“ eleinte dél felé, 
azután K. felé irányult terjedelmes, és alakilag is igen szembe- 
