Ötlőleg kiemelkedő vonulatát alkotja Üveg-bánya s Pod- 
gorin között, s ritkán elszórt, apró behelyezkedésekben a 
palák csapásával D. K. felé egészen a hegység déli széléig, 
Rokoné mellett követhető, mig azután tovább délre a füzesi 
palaszigetben ismét igen jelentékeny elterjedést nyer, s ezen 
hegység délnyugati ágát csaknem kizárólagosan alkotja. 
Ezen metamorpb kőzetek környékén a szomszédos palakő¬ 
zeteken is végbement rendkívüli mechanikai és ckemiai folya¬ 
matok nyomai igen világosan tűnnek fel. A környező pala¬ 
tömegek ily régiókban, nagyban mint kicsinyben, nagyobb 
vagy kisebb távolságra terjedő rétegzavarásokat sokszoro¬ 
san mutatnak, felálli11attak, rendes csapásukban megváltoz¬ 
tak, összenyomattak és kíékelődéseket szenvedtek. Mészcsil- 
lámpala-telepek az érintkezési helyeken rendesen igen dur- 
vánszemcsés, serpentinizált mészkővé változtattak át, mely¬ 
ben igen gyakran mészmagnesia silicát: aktinolith hő 
mennyiségben jegecedett ki. A ckloritpala a serpentin szom¬ 
szédságában, úgy mint ez utóbbi chloritos átmenetének tömegei 
is, helyenként magn étit tol varrnak impregnálva díszes okta- 
aderekben (Üvegbánya vidékén olykor 1 j i " nagy egyének¬ 
ben), mig a terület kováiul- és a n t i mo n i t-ércfekhelyei 
is a serpentin előfordulása által kitüntetett, liegységi régióban 
jelentkeznek, s kétségkívül genetikai kapcsolatban állanak 
a serpentin képződésével 
A néhány évvel ezelőtt még művelésben volt tete¬ 
mes kovand lerakódások Újbánya és Borostyánkő mellett 
(pyrit kevés rézkovanddal és quarzzal telepszerű im- 
pragnatioi (ivekben), az ottani serpentin-tömegek tőszom¬ 
szédságában fordulnak elő a serpentinnel összekapcsolt 
chloritpalában. 
Ugyanezen chloritpala-öv folytatásába tartozik a Neu- 
stift mellett levő, ezelőtt néhány évvel még bőven jövedelmező 
Körmendy-féle antimón-bánya ércfekhelye, valamint a 
goborfalusi és alsó szén-égetoi autimon-kutatások érc-elő- 
