313 
kócsán, Bogdásán, Sellyén és Yaiszlón húzódván át, helyen¬ 
ként még dombvidéket is alkot, a melyen a diluvialis homok 
tatálja elterjedését. E homokteriilet éj szak nyugatról délke¬ 
letre csap, s a somogymegyei diluvialis homokelőjövetelek 
folytatásának délkeleti vége.. E homoköv éjszaki széle 
hosszában folynak a Mecsek hegység délnyugati részének vizei 
a Drávába, s igy itt az alluviumok nagyobb mérvben ismét 
képviselvén. A lösz nagy szerepet visel, nyugat felé azonban 
csak M.-Lad környékéig terjed, honnan még tovább uyu- 
gatfelé egész a Dráváig ismét a diluvialis homok váltja fel, 
mely helyenként futóhomokot is alkot. Délfelé, t. i. Sziget¬ 
vártól nyugatra, csekélyebb elterjedésre még a lösz ta¬ 
lálható, de ezt csakhamar ismét a diluvialis homok követi, 
mely viszont végre a mindinkább nagyobb térséget foglaló 
alluvialis területek által környeztetik. 
A Baranyamegyében annyira elterjedt babérctartalmú 
vörös agyag, mely tudvalevőleg a lösz és ponti (cougeria) 
rétegek közt mutatkozik, betelepülve és szintén diluvialis 
képződménynek tekintendő, nyugati irányban még Somogy 
megyében is áthúzódik, hol többek közt Szuljman körül 
figyelhető. 
A harmadkorbeli lerakódások mind a ponti, mind pe¬ 
dig a mediterrán emelet rétegei által vannak képviselve. A 
ponti rétegek, melyek Ibafa és Bükköst! környékén még 
erősen képviselték, onnan nyugati irányban Mozsgón át 
Kis-Hárságyig követhetők, csakhogy tovább nyugat felé 
mindinkább alárendeltebb szerepet viselnek. Szt.-Lőrinctől 
délkeletre, valamint éjszakra a ponti rétegek ismét napfényre 
bukkannak, hol Cougeria triangularis, Cardium Schmidti stb. 
által jellemezvék. Kövületek több ponton dúsabb mennyi¬ 
ségben találhatók. Különben palaeontologiai és petrográ- 
phiai tekintetben, e terület ponti rétegei teljesen meg¬ 
egyeznek a Mecsek-hegység keleti részében talált ponti 
lerakodásokkal. A mediterrán emelet rétegei, még pedig 
