— 314 — 
mind az idősebbek mind pedig a fiatalabbak, különösen Aba- 
liget, Kováczena és Ilnsztút körül lépnek fel. 
A mediterrán rétegek is teljes mérvben csak folytatá¬ 
sát képezik ama mediterrán lerakódásoknak, melyeket to¬ 
vább kelet felé a Mecsek-liegység oldalai számos pontján 
találunk, s melyeket illetőleg a magy. kir. földtani intézet 
évkönyve IY. k. 4. füzetében megjelent „Pécs városa kör¬ 
nyékének földtani és vizi viszonyai 44 eimlí munkára lehet 
utalni. Tovább nyugatról, mint Bükkösd és Ibafán a mediter¬ 
rán rétegek e területen ismeretlenek. 
A másodkorbeli kőzetek a lösz és liarmadkorbeli lerakó¬ 
dások képezte lepel alatt a számos árokban sok helyt lép¬ 
nek fel. Abaliget, Hetvehely, Megyefa körül bukkannak jki. 
Abaliget, Hetvehely és Megyefa környékén a kagylómész 
rétegeivel találkozunk. 
A kagylómész itt is ama három osztályra taglalható, 
melyet már a Mecsek egyéb részeiből ismerünk, s melyek 
közt az ismert brachyopodadús lerakódás a középső osztályt 
képezi. Itt a Mecsek nyugati részében azonban dolomitok 
már szaporábban találhatók, mint a Mecseknek tovább ke¬ 
letfelé következő részében, s többnyire a kagylómész felső 
osztályának tagjai. 
Szt.-Lőrinctől éjszak-éjszaknyugatra t i. Dinnyeberki 
körül vörös, conglomerátos homokkövekre akadtak ismét, 
melyek petrographiailag az alsó trías legalsó részében Cser¬ 
hát körül fellépő tagokra emlékeztetnek, s valószínűleg is 
ezekkel egykorúnk. 
Itt Dinnyeberki mellett ezen alsó triadi, vörös, coiw 
glomeratos homokkövekben zárványként gördült gránit dara¬ 
bok is mutatkoznak, mely gránit petrographiailag teljesen 
megegyezik a Mecsek gránitjaival. 
Már régóta ismert tény, hogy a Mecsek-hegység déli 
széle mentében két ponton gránit is fellép, t. i. Fazekas- 
Boda és Mórágy közt, mely a főzömöt képezi, valamint 
