315 
közvetlenül Pécs mellett egy jól jelölt törési vonal menté¬ 
ben, de eddig ismeretlen tény, hogy a gránit a pécsi előjö- 
vetelektől mintegy 3 mértfökldel még tovább nyugatra, t. i. 
Szt.-Erzsébettől valamivel éjszakra, egy csekély előjövetel- 
lel ismét napfényre bukkan, mint ezt Böckb úr az idei felvé¬ 
telek alkalmával kinmtatá, ott is a szomszédságában lévő 
alsó triadi lerakódásoktól dél télé helyezkedvén. 
Egy e gránit, előjöveteleket összekötő vonal csapása 
a Mecsek általános csapását, nevezetesen nyugati részében 
meglehetősen tükrözi vissza, s a hegység déli széle hosszá¬ 
ban, hol törések több helyt sőt egész határozottsággal je- 
lülvék, helyezkedik. 
Mint már emlitve lett, úgy a másod- valamint, harmad- 
korbeli lerakódások többnyire csakis a számos árokban, 
mely e vidéket liarántolja, láthatók képviselve, a dombok 
felületét rendesen lösz borítja, mely nehány ponton ősem¬ 
lősök maradványait (Eleph. prímig.) tartalmazta, igy neve¬ 
zetesen a domolosi puszta mellett, honnan az intézet He- 
gyessy földbirtokos úr szívességének szép maradványokat 
köszön, melyeket ő az ottani löszben lelt. 
A folyó évben Böckb úr által felvett, imént tárgyalt 
vidék átvizsgálásával Baranya megye földtani felvétele be 
van fejezve. 
Baranya és Somogy megye fennmaradt volt része 
felvételének befejezte után, Böckb J. főgeolog a jelen őszszel 
még Moson-megye felvételét kezdé meg, s igy a Fertő tava 
körül is működött. 
Rotli Lajos, osztálygeológ az általa 1875-ben fel¬ 
vett vidékhez nyugat felől csatlakozó területet vette fel Ró¬ 
kán János gyakornok úr társaságában; nyugati irányban e 
sorok összeállítójának-, délkelet felé pedig Böckb úr terü¬ 
letével volt felvételi területe határos. 
A bejárt vidék, nagyjában a Balaton délnyugati vége, 
