320 
mokbúl állanak. Az alluvial képződések még több, számos 
völgyben lerjednek el, úgymint : a Lendva, Kebelle, Kerka, 
Cserta, Váliezka stb.- patakok mentén, valamint a Szt. Mihály 
és Hahót közti mélyedésben terjedelmesebb tnrfa-telep lép 
fel. A futóhomok fölvételi területemnek csak délkeleti részé¬ 
ben lép fel, kiválóan Kis-Kanizsa, Bajosa és Belezna kör¬ 
nyékén nagy elterjedéssel bir, hol folytatását és végét ké¬ 
pezi azon futóhomok-övnek, melyet Böckh és Roth urak 
Somogy megyében észleltek. 
A diluvialis lerakodásokat 3 osztályba osztom, u. m. : 
lösz, kavics és agyag, melyet Böckh és Roth urak Somogy¬ 
inegyében észleltek. A valódi lösz jellemző számos csigái¬ 
vá! alárendelten lép fel és többnyire csak a dombvidék al¬ 
ján ügyelhető, egy övét képezvén, mely Leudva-Ujfalutól 
kezdve Vörösökön, Letenyén és Szepetneken át Homok Ko¬ 
márom és Hahót felé húzódik fel. Ezen övtől nyugat és 
éjszaknyugat felé a lösz már nem lép fel. A lösz helyett, 
főleg az úgynevezett „Göcsejt vidékén, találkozunk egy 
rozsdássziníí, homokos, szívós, kemény, terméktelen agyag¬ 
gal, melyben szerves maradványok nyomát sem találhattam, s 
mely savval érintve nem pezseg. Némely helyen igen hatalmas 
10—15 met. magas partokat képez és semmiféle rétegzést 
nem mutat. Ez utóbbi két tulajdonsága hasonlóvá teszi a 
löszszel, de a többi tulajdonságai úgy eltérnek a löszéitől, 
hogy kívánatosnak találtam ezen elkülönítést a térképen is 
feltüntetni, hol mint „diluviális agyag* van kijelölve. Mivel 
hogy — a mint már emlitém, — nem sikerült szerves ma¬ 
radványokat találni a nevezett agyagban, korának meghatá¬ 
rozására csakis a települési viszonyok nyújtottak némi 
támpontot, melyek arról győztek meg, hogy ezen agyag a 
lösz előtt rakódott le. 
A harmadkor csakis legfiatalabb emelete, a „ponti 
emelet* által van képviselve. Az ide tartozó rétegek nagy 
elterjedéssel bírnak s majdnem kizárólag az egész domb- 
