325 
e helyütt gyérebb, az ily krystályok is ritkábbak, de sőt 
előfordul azon eset is, hogy egy és ugyanazon krystálynak 
csakis az ankerittal érintkező lapjait lehet tisztán felös • 
merni. Az elmállott ankerit kilúgozva lesz és a igy bamatit 
kicsiny üregeiben fénylő pyrit krystályokat találhatni, me¬ 
lyek az ankerit elmállásából keletkező igen vékony barna¬ 
vas kéreggel bevonva vannak. A pyrit fajsulya 5‘0000-uak 
találtatott. *) Összesen 202 krystály lett megvizsgálva és 
azokon 28, közöttük 10 új alak észleltetek. Alapidom 
-)— crj ^ - Naumann v. 210 Miller szerint. A leglapdúsab py- 
ritkrystályok eddigelé Brosso és Traversellánál 
Jvrea mellett Piemoutban, valamint Elba szigetéről ösrne- 
retesek. A Turinban őrizett e lelhelyekről való 5603 egyes 
krystály megvizsgálása után mégis jelent a pyrit teljes mo- 
nograpkiája Giovani Struevertől 1860-ben (Me- 
moric della Raele Accademia déllé Scienze di Torino, Serie 
II. Törne XXVI). Ebben Struever 54 alakot mutat ki, ebhez 
számítván a Zepharovich által kimutatott bárom bi¬ 
zonytalan alakot és a waldensteinieken észlelt 10 új ala¬ 
kot : a pyritnak eddigelé 66 alakja ösmeretes, és ugyan : 
1 besaeder, 1 oktaéder, 1 rbombtizenkettős, 10 deltoid hu¬ 
szonnégy es, 3 triakisoktaéder, 17 —j— és 9 — pentagon tizen- 
kettős, végül 19 -f- és 5 — dyakis buszonnégyes. Ha e la¬ 
pok mind teljes számban lépnének föl egy egyénen, úgy 
nem kevesebb mint 1226 lap képezné az illető alakot. 
*) A pyrit eddig ösmeretes fajsúlyait röviden összeállítván, 
(— lásd W e b s k y n é 1). 
4.49 — Kenngott. 
4.78 
4.9 — 5.2 Naumann 
Tavistok 5.00 — 5.028 Kenngott — látjuk, hogy a walden- 
steiui pyritek fajsúlya a Tavistokról valók fajsúlyához áll legközelebb. 
Schm. 
12 * 
