326 
Végül szabadjon hozzá tennem, miszerint a hazánk¬ 
ban is gyönyörű példányokban előforduló pyritek Ora- 
vica, Szt.-Iván, Csiklova, Dognácska, Facebay, Felsőbánya, 
Selmec-, Rézbánya, Borsabánya, Kapnikbánya, Rodnán stb. 
igen valószínűleg szolgáltatni fognak még adatokat a py¬ 
ritek monograpkiáj áboz. 
2. A baritocölestin krystályalakja. 
II u g a r d vizsgálataiból bebizonyulni látszott, hogy az 
erietavi — Drummond Island — és a binnentbali — 
Sweiz — barytocölestiu krystályok szögértékei váltakoznak 
a vegyalkat, illetőleg a szerint, a mint a kénsavas bárium 
vagy a kénsavas strontium nagyobb mennyiségben jele¬ 
nik meg a baryt. és a cölestin szögértékei között. A 
lendületet ezen vizsgálatokra T h o m s o n inditá meg 
és luleg azon körülmény, hogy más ásványoknál is isomorph 
anyag hozzájárulása folytán a krystályalak változása bebi- 
zonyitva van. B r e i t h a u p t ezek ellenében a binnen¬ 
tbali barytocölestint egyszerűen barytnak, az Erie-tóról való¬ 
kat pedig cölestineknek állítá. És csakugyan mivel Hugard 
barytocölestinjeihez semmi vcgyalkatot sem közöl, kétes, 
hogy valóban barytocölestinek voltak-e azok, nem-e az 
egyik esetben baryt és a másikban cölestinnel volt-e 
dolga ? Másrészt a dolog eldöntetett volna, ha Auerba ch 
vizsgálatai tényleg kimutatják a baryt és cölestin kevere¬ 
dése által föltételezett szögérték-hullámzásökat. E mellett 
Arzruni a legeklatánsabbul kimutatta, hogy a cölestinnél 
semmi határozott összefüggés sincs a szögérték-ingadozás 
és az isomorph-keverék között, hogy továbbá ez ingadozások 
épúgy előállanak a kénsavas mész, mint a kénsavas bá¬ 
rium hozzájárulása folytán, de sőt a vegyelemzés kimutatta, 
hogy az erietavi cölestin, mely A u e r b a c h szerint oly 
sok báriumot tartana magában, hogy azt inkább a baryto- 
cülestin névvel kellene jelölni : sem m i báriumot sem tar¬ 
talmaz. 
