Ily viszonyok között teljesen megbizhatlanná vált azon 
kevés vizsgálat is, mely eddigelé a barytocölestinen téte¬ 
tett és egy új, behatóbb vizsgálat mielőbb szükségessé vált. 
Dr. E. F. N e m i n a r egy kitünően kiképződött im- 
f e 1 d i — Binnentlial, Qber-Wallis, Sweiz — baryto- 
c ö 1 e s t i n krystályt vizsgált meg újabban. Először is, 
miután csak egy krystálya lévén, vegyelemzést kivinni nem 
lehetett, spektroskopikns úton bizonyossá lett úgy a stron- 
tium, mint a bárium jelenlétéről, a kettőt körülbelül egyen¬ 
súlyban észlelte, mig a különben gyakran megjelenő calciu- 
mot nem találta. A kryslály tisztán kiképződött, a legtöbb 
alpokon fénylő, gyöngén kékes árnyalatú volt. Észlelt 9 
alakot és ugyan az a (100) véglapot, az o (110) prismát, 
az y (221), z (111), S (211) pyramisokat és az m (011), 
d (201), d 1 (401) és a d 2 (601) dómát. Az alapmérésből 
— 00 (110) (110) = 74° 54 l 30 u kiszámított tengelyvi¬ 
szony a következő értékeket adta: a : b : c — 0 81992: 
1 : 1.25596. 
A mérésekből kiderült, hogy a barytocölestin szögei nem 
a baryt és a cölestin szögértékei között, — mint eddig 
felvétetett — változnak, hanem több irányban túllépik azo¬ 
kat. Legjobban kitűnik ez a következő összeállításból. 
Baryt 
Barytocölestin 
Cölestin 
( 
( 
00 oz 
74°36‘ 
74 a 37‘ 53" 44 "23*58 11 
74 u 54' 30" 44" 4'30" 
7 °59' 45°19'56" 
75°59 - — 
dd l 
102°17 1 (Dana) 
102"20"57' (Helmhacker) 
1Ö0"35' (Neminaij 
IOC’11' (Auerbach) 
111"23'30' (Arzruni). 
Atalában tekintettel a barytocölestin szögeire, a bary- 
téit negatív és a cölestinéit positiv értelemben lehetne azok 
határául tekinteni. És ig-y nyilvánvalólag téves a barytocö- 
lestint krystálytanilag a baryt és cölestin közé helyezni. 
Mindamellett nem lehet állítani, hogy a barytocölestin szö¬ 
gei mindig az itt közöltek lennének, mivel a vegyalkat kü- 
