lönfélesége szerint az ingadozni fog. De azért még sem le 
hét azt állítani, hogy az ingadozások valami határozót 
arányban állanának az isomorph keverékkel, mert mig egy¬ 
részt ezt igazolják a közölt szögértékek, másrészt már 
G r o t h is kimutatta, hogy egy isomorph vegyidet hozzájá¬ 
rulása sem nyilatkozik arányosan a három irrationális ten¬ 
gelyre, de A r z r u n i is bebizonyitá a különböző lelhelyíí 
és váltakozó mésztartalmú cölestinek szögingadozásának 
igen bonyolult viszonyát az isomorph járulékhoz. 
Még nyilvánvalóbb lesz a dolog a megfelelő tengely¬ 
értékek összehasonlítása által. 
a be 
Baryt 
Barytocölestin 
('ölestin 
1 081391 : 1 . 1-31 88 
0-81412 : 1 : 1-31575 
0-81450 : 1 : 1 31268 
0-81459 : 1 : 131207 
0-81992 ; 1 : 125596 
( 0-76964 : 1 : 1-255 6 
\ 0-77895 : 1 : 1-27530 
/ 0-7*165 : 1 : 1-28468 
) 0-78244 ; 1 : 1-28415 
I 0’78-50 : 1 : 1-28300 
( Dauber) 
(Dufrénoy) 
(Quenstedt) 
(Dana) 
(Neminar) 
(Arzruni) 
(Arzruni) 
(Auerbach) 
(Arzruni) 
(Websky) 
Látható, hogy mig az a a barytocölestinnél nagyobb 
mint akár a baryt, akár a cölestinnél, addig a c azok 
határai között fekszik. Záradékul tehát kimondhatjuk, hogy 
a barytocölestin krystályalakja önálló és szögérté 
keire nézve a vegytani összetételtől függő ugyan,de semmi¬ 
esetre sem tekintendő a baryt és a cölestin között inga¬ 
dozó értékű alaknak. 
3. Ásványtani észleletek keleti 
C s e h o r s z á g b ó 1. Helnihacker R.-tól. 
A cseh-morva határhegység geológiai vizsgálatainál a 
következő új ásványlelhelyek fedeztettek fel : 
a. Bojanovtól délfelé. Bojanov vidéke az Eisen- 
gebirge folytatása és részben gránit, részben pedig aláreu- 
