330 
b) M 1 a d o t i c vidéke, az Eiseugebirgetől nyugatra 
eső Ronovt ó 1 délkeletre. E vidéken szemcsés amphibol- 
gneisz uralkodik, melyben mint esetleges alkatrész elég nagy 
gránátok (almandin)' vannak. Az ampliibol-gneiszban egy 
s e r p c n t i n t ö m z s lép íöl, bennőtt kicsiny o 1 i v i n, 
bronzi t és c h r o m i t szemekkel. Kis fészkekben elő¬ 
fordul még magnesit, calcit, g y m n i t és p si¬ 
ló m e 1 á n is, úgyszintén c li 1 őrit zöldes darabok¬ 
ban. A D o u b r a v k a patak balpartján Mladotic mellett 
a gneiszba egy dioritszerű tomzs van befektetve. E kőzet 
— mely egy gödörben véletlenül friss állapotban taratott 
föl — nagy, fehér áttetsző földpát és világos zöld, durva 
de rövid és helyenként kuszáit szálas amphibol halmazból 
áll. A földpát tüzetes vizsgálat után a n o r t h i t n a k 
bizonyult és igy e kőzet, melyben e két említett alkatrész 
körülbelül egyensúlyban van — Csehországra nézve uj ke¬ 
zet: a corsit t. i. Ez szabálytalan szemcsés durva — 
középnagyságú szemcsékből áll és feltűnő az anorlhit köny- 
nyű mállékonysága; szemcsés corsit eddigelé csak Konse- 
k o v s k y-Kamen-Bogoslovsk mellett az k ralban és \ a- 
m a n s k a-Mountainról Canadában ismeretes ; a sugaras 
szövegű corsitok pedig csakis Sartheneről Kors ka- 
ésForsjőről Svédországban ismeretesek. A mlado- 
ticin kívül még az Eisengebirgeben is Hrbokovnál fordul 
elő egy hatalmas corsittömzs, a melyben még piciny pyrit- 
szemcsék is vannak. A cseh corsit korát e két helynél 
megállapítani nem lehet; csakis más leihelyek typikus kőze¬ 
teiből lehet erre következtetni. Egyes corsittömzsök közelében 
az Eisengebirgeben phyllitszerű metamorph grauwacke-palák 
és quarzitok vannak krystályos mész telepekkel; a quarzit 
valamint a krystályos mészben néha találhatók egyes kö¬ 
vületmaradványok, melyekből valószínűen a silur-képletie 
lehet következtetni. A corsittömzsök itjabbaknak látszanak 
a silurnál; egy helyütt világosan érintkeznek egy teteme- 
