332 
d. Pribislav környékén az uralkodó, meglehe¬ 
tősen tisztán palás biotit-gneiszban egy réteg li a elle¬ 
ti i n t a van beágyazva, mely Csehországra nézve uj kőzet és 
egyezik a Skandináviában hasonlag előjövő hasonnevű kő¬ 
zettel. Általában azt tartják, hogy a liaelleflinta az orthoklas 
és kevés quarz tömött keverékéből áll; a cseh kőzet csak 
orthoklasból állónak látszik, jóllehet ez, elemzés által el¬ 
döntve még nincs. 
e. A s u c c i n i t csehországi lelhelyei. A succinit 
Csehországban két formátióban, a térti á r n e o g e n- és a 
k r é t á b a n ismeretes. A neogenben a lignitben ki¬ 
sebb nagyobb, különösen szilárd fészkeket alkot, színe 
mézsárga- barnásjácintvörösig; igy találtatik E 1 b o g e n 
mellett a Grünlasnál, B o d e n né 1 Falkenau mellett, de 
M ertendo rínál is Wernstadtl mellett fölemlittetik. 
A krétában ritkábbak a leihelyek. Eddígelé három volt is¬ 
meretes ; igy Skuticko n ál (chrudimi kerület), hol egy 
plateau van, melynek homokköveket tartalmazó talpa alatt 
agyagos, márgás homokkövek, homokos palás agyagok és 
egy széncsapás fordul elő. E szénvezető rétegek a Cenoman 
alsóbb tagjaihoz tartoznak és itt találtak évtizedek előtt 
gyermekfej nagyságú, félig átlátszó, sötét mézsárga- hya- 
cintvörös succinit darabokat. A második leihely C h o r o- 
useknél — Prágától ENy.-ra — van, hol 1874-ben a 
felső Turonban — iserhomokkő — kicsiny succinit dara¬ 
bokat találtak. Még li u m b u r g t ó 1 délre, a felső cseh 
scnonban, az úgynevezett chlomeki emeletben is találtak 
succinitet. 
1875-ben egy negyedik lelbcly födöztetett fel. l'eklo 
falunál a pckeleci bevágásokban az alsó cenoman megle¬ 
hetős durvaszemű homokköve fordul elő gneiszra települve 
és homokos, szürkés palás-agyaggal váltakozva. A homokos 
palásagyag kicsiny szenesült, határozhatlan csekély meny- 
nyiségű növénymaradványokat tartalmaz, itt-ott egy-egy ki- 
