333 
csíny szénfészekkel. Egy ily kissé agyagos homokkőlencsé¬ 
ben egy ököl nagyságú succinitfészek találtatott; a suceinit 
hyacintvörös, féligátlátszó és igen rideg, széttördelhető. A 
palás-agyag növényi maradványaiból nem lehet következtetni 
a suceinit eredetére. Néha azonban az alsó cenoman homok¬ 
kövében találni egymáshoz közelfekvő kőtörmeléket a D a m- 
maritcs albens Prés 1.-ből, melyek is lehető, hogy 
a suceinit anyanövényére utalnak. 
f. A fichtelit először a mazicei tőzegte¬ 
lepekben — Borkovic-Vesely mellett — találtatott. Egy más 
lelhelye ez érdekes ásványnak a cseh morva határhegység 
tőzegtelepeiben van, valamint a Vojnomestec melletti Ra- 
dostin falunál előjövő tőzegekben, a hol a még jelenben is 
ott elő P i n u s n 1 i g i n o s a Neum. szárdarabjaiban 
vagy a gyöktörzsben lemezes, fehéres krystályos kéreg alak¬ 
jában jelenik meg a fichtelit. 
St. J. — Tli. Fuclis Studien iiber das Altér dér jün- 
geren Terliarbilduiigeii Oriecheiilands. 
(Sitz.br. (). k. Akad. d. Wiss. in Wien. 73 Bd. I. Abth. 1—3. Hft) 
Kivonata egy nagyobb, a Denksehrfr. d. Akad. d. W.-ban megjele¬ 
nendő dolgozatnak. 
Jelen értekezés a Fuchs által 1875-ben Görögország 
éjsz - kel. részében : Tálán d i, K u m i, M a r k o p u 1 o, 
Athén és P i k e r m i, M e g a r a környékén és 
Korinthban tett vizsgálatokat tárgyalja főfigyelmét 
leginkább az itt előforduló, különben már Sprat és Ga- 
udry által leirt fiatal, félig sós és édesvízi harmad¬ 
kori képződmények korának lehetőleg pontos meghatáro¬ 
zásúi a fordítja, egymáshoz és az osztrák magyar birodalom és 
Olaszország hasonló harmadkori lerakodásaihoz viszonyítva. 
Az eredmény következő : 
1. Mindannyi, az említett helyeken megfigyelhető 
harmadkori képződmény, kivéve az Athéntől délre T r a- 
