335 
Összehasonlítva ezen rétegsorozatot a bécsi medencé¬ 
jével, emezzel egészen azonosnak bizonyul be, a bécsi me¬ 
dencében épen úgy, műit Görögországban fekszik coucor- 
dánsan a szármáti emelet fölött a féligsósvizi ponti réteg¬ 
sor, ezekre megint édesvízi képződmények, emezekre s végre 
discordánsan vörösbarna, igen fiatal fluviatil liomok és tör¬ 
melék következik, kikenni emlős faunájával (Belveder kavics). 
Épen igy összehasonlítható ezen rétegsorozat azon 
eredményekkel, melyekre Tournouer a thézieri (Departm. 
Sard.) fiatalabb harmadkon képződmények vizsgálatainál ju¬ 
tott, mivel emilt is a typikus ponti rétegek fölött egy igen 
nagy elterjedéssel biró és állandó horizontú féligsós lera- 
kodmány lép fel, mely Potamides Basteroti és Con- 
geria subbasteroti által jellemeztetik s tökéletesen megfelel 
a megarai féligsósvizi behelyezkedéseknek. 
Az olaszországi harmadkori lerakodásokhoz viszo¬ 
nyítva, a következő eredményt nyerjük : C a p e 1 1 i u i 
vizsgálataiból Castellina marittima vidékéről Toskanában ki¬ 
tűnt, hogy a keleteurópai ponti rétegele- Olaszország azon 
brack- és édesvízi rétegcsoportjának felelnek meg, melyek 
közép és felső Olaszországban rendesen a pliocen képződmé¬ 
nyeknek b á s i s á t képezik és déli Olaszországban azon 
tengeri rétegcsoportozat által képviseltetnek, mely jelenleg 
rendesen „Messenien“ név alatt foglaltatik össze. Értekező 
tovább azt állítja, hogy Görögország megismertetett réteg¬ 
csoportja a ponti rétegektől bezárólag a pikermi formatióig 
Olaszországban azon rétegeknek felel meg mely a tortonai 
kék márga mint fekü és az arnothvölgyi fluviatil homok 
mint fedő közt helyezkedik el s igy egyik aequivalense az 
olasz pliocen képződményeknek. 
Ebből ismét az következik, hogy az olaszországi pli¬ 
ocen képződmények, melyek az arnothvölgyi fluviatilhomokok 
alatt fekszenek, szükségkép egy, a pikermi és eppelskemi- 
ekhez hasonló emlős faunával bírnak, a mi tényleg úgy is 
