337 
kőzetek között. A régibb hegység alkata Kumi környékén 
nagyon egyszerű: alnl sötétszinű halmokat képezve fekszik 
a serpentin, váltakozva különböző palákkal, felette jelenté¬ 
keny kifejlődéssel a meredek, világos szinfi hippuritmészkő. 
Alól a tömeges vagy vastagon padozott mészkő rendesen át¬ 
menetet képez vörös vagy zöldes s táblás mészmárgákba, 
melyek ismét fokozatos átmenetet mutatnak az alattok fekvő 
zöld palába. Ezekből kitűnik, hogy a hippuritmész nem 
nyugszik régibb őshegységen, hanem hogy ezen két képlet 
határozott concordans fekvéssel, lassanként! átmenetek által 
egymással egyesitve következnek egymásra; ami által az 
is megérthető, hogy a serpentinek különböző paláikkal nem 
tartozhatnak az őshegy "éghez, hanem hogy szükségkép fia¬ 
talabb keletkezésüeknek kell lenniük. Az emlitett viszonyokra 
nézve igen tanulságos feltárásokat nyújt a castrovalli barna¬ 
szénbányától Kumi felé vezető ut. Legfelül hatalmas ki kép¬ 
ződésben világos színű mészkő van vastag merőleges pa¬ 
dokban ; e mészkő krystályos és itt-ott hasonlít a peuteli- 
komi fehér márványhoz, csakhogy sikerült benne számos 
szerves maradványt, sőt tisztán kivehető hippuriteket is 
felfedezni s ez által kimuta'ni, hogy ezen, különben az ős¬ 
mész jellegét mutató mésztömegek nem egyebek lappul! 1 lue¬ 
szeknél. Lefelé a krystályos szerkezet mindinkább eltűnik, 
szürkés színezetet vesz fel, rétegei vékonyainak, lassanként 
átmenetet képezve egy tömör, zöldes,'palás-hasadékos márga- 
kőzetbe ; mi által az átmenet az alsó rétegcsoporthoz köz¬ 
vetítve van. Ezen rétegcsoport az, mely oly feltűnően egye¬ 
síti magában az ős- és üledékes hegység jellegét, a meny¬ 
nyiben egyrészt serpentin,-, talk- seriéit- és agyagpala alkat¬ 
részei az ő-hegység jellegét mutatják, mig másrészt a kü¬ 
lönböző brecciák, homokkövek és mészmárgák, melyek a 
flyschképlette! teljesen azonosíthatók, rétegeik folytonos vál¬ 
takozásában és szoros összeköttetésben találhatók. 
Felette érdekes még azon körülmény is, hogy úgy a 
