341 
nagy előnynyel. A sú- oldatot fúrott kutak által érik el, melyek 250 
— 330 méternyi mélysé güek s igen számos szilárd kőzeten, s rende¬ 
sen két széntelepen keresztül is mélyeztetnek le. Az oldatot minde¬ 
nekelőtt egy tamedencébe szivattyúzzák ki, hogy megtisztuljon, innen 
vaskazánba folyatják s hevítik mindaddig,' mig csak a kijegecitésre 
alkalmassá nem válik; ekkor ismét alkalmas faelényekbe bocsátják, 
melyekben 3—4 hiivelknyi átmérőjű rézcsövek vannak hosszában el¬ 
helyezve, melyek a sósvizet egyenletes hőmérséknél tartják állandóan. 
A sójegecek a felületen képződnek, s abban, hogy egymással 
szoros összeköttetésbe jöjjenek, azáltal akadályoztatnak meg, hogy az 
oldathoz kis mennyiségű vajat vagy íaggyút szokás keverni, mely a 
jegcceket egymástól elválasztva tartja, s igy a felületről lassankint az 
edény fenekére siilyednek, a hol azután összekapcsolódnak. Innen ki¬ 
szedve lemezeken kiterítik, s vagy 12 óra hosszat száradni hagyják; 
ezután hordókba teszik s megmérik. A só alkatrészei az elemzés sze¬ 
rint: Náci — 97 5°/ 0 , nedvesség = 2%, idegen alkatrészek = 0'5°/ Q . 
A só közvetlen szomszédságában nyernek szenet, valamint természetes 
gázt is. A Kna-Wha folyó mellett, a hol szintén állítanak elő sót, a 
gáz a földből teljesen elegendő mennyiségben fejlődik ki, hogy segé¬ 
lyével a sóvizet el lehessen párologtatni. A sómüvek anyalugjáböl 
nyerik a brómot, a mely igen kitűnő kereskedelmi cikket képez, a 
mennyiben egyidőben kilóját 18 dollárral fizették. E vidéken 6 gyár van, 
s ha mindnyájan működésben vannak, e cikkre nézve ők az irányadók. 
Azonban jelenleg a bróm ára is igen jelentékenyen leszállt. A rend¬ 
kívüli keresettség folytán orvosi-, vegyi- és fényképészeti célokra a 
bróm rendkívüli nyereség forrásává lett. Évenként jelentékeny mennyi¬ 
séget exportálnak belőle. Újabban sziksőt is szándékoznak e vidéken 
készíteni, s e célból jelenleg egy gyárat rendeznek be. (B. u. Hűtt. 
Ztg. 35 . 353.) 
S. F. — Az éjszakamerikai egyesült álla in ok- 
f é m- és széntermelése a nemzeti függetlenség első századában 
(177(3—1876): 
Antiiméit 341.521,423 tonna Higany 840,000 palack * **) 
Nyersvas 40.000,000 „ Arany 1.332.700,000 Dőli. 
Ólom 855,000 „ Ezüst 261.450 000 . 
Réz 200,000 „ Petroleum 76.594,600 hordó * 
*) palack = 710 kgr. 
**) á 42 galon. 
(Aerg. n. Hiitt. Ztg. 35 . 263.) 
13 ’ 
