10 
und ist meist stark verwittert, wodurch die Feldspathkrystalle eine gelb- 
liclie Farbang erhalten und sich graulicbgrüne Flecken uni die Horn- 
blendekrystalle herum légén, welcbe dein ganzen oft eine scbinutziggriine 
Fárbung verleilien. Beudant recbnet dieses Gestein zn seinem „Tracbyte 
porpbyroide“. Es ist kein Zweifel, dass es mit den friiber aufgezablten 
Yarietáten dér (Hornblende) Andesite in allén Stíleken zusammenfállt.“ 
Ennélfogva b. Andrián térképén a Szitnya egész környéke csak egysze¬ 
rűen Andesittracbytnak van festve. Említi később, hogy áttörést keresett 
de nem talált egész „Kőpatak“ felé. 
Pettko (1853) annyit mond: „Dér Berg Szitna bestebt aus porphyr- 
artigen Tracbyt *)“ mi alatt ő, Beudant nyomán, olyan szürke felsites 
alapanyagú Trachytot ért, melyből Földpát és Angit van kiválva, de a 
melyben sem Biotit, sem Ampbibol nincs. **) Azt azonban, hogy vi¬ 
szonyban van a Biotit-kvarcz-trachyttal, nem említi. 
Beudant (1818) a Szitnya kőzetéről így nyilatkozik. ***) „Le Tracbyte 
qui le eompose est aussi tort différent de célúi qu’on trouve dans les 
montagnes adja centes; il est á páte noir et pyroxénique, tandis que les 
antres appartiennent á des variétés micacés et ampbiboliques á páte 
claire, rougeátre őu blanchátre.“ 
Látható, hogy a kőzet diagnózisa e bárom búvárnál már alapjá¬ 
ban eltér. Andrián Ampbibolt mond benne, Pettko és Beudant Augitot, 
az Ampbibol kizárása mellett. Az én vizsgálatom e két jeles mineralog 
nézetének ad igazat, mert a Szitnya kőzete Augittrachyt. A Földpátot 
illetőleg Pettko és Beudant csak általában mondják Földpátnak, Andrián 
Oligoklast említ nem valami külön meghatározás következtében, hanem 
valószínűleg az akkor uralkodott abbeli nézet alapján, hogy a Plagio- 
klas a Trachytban a rajnai s egyéb külföldi Trachytok Földpátja elem¬ 
zésének eredménye szerint más nem lehet. Még akkor Hauer elemzései 
nem terjedtek ki annyira, hogy Tracbytjainkban Andesint, Labradoritot 
és Anorthitot is merjünk feltenni. 
Beudant az egyedüli, ki a Szitnya Trachytjának eltérését a kör¬ 
nyező Biotit-Amphibol-Trachytokétól kiemeli. 
Én zárványt találván a tetőn a Biotit-lracbytből, s e zárványt meg¬ 
egyezőnek ismervén fel a körülvevő s a Szitnya oldalát azon, vagy 800 
méternyi magaslatot képező előhegyek Trachytjával, határozottan áttö¬ 
résnek mondom ki azon tapasztalatomnál fogva is, hogy minden más 
Trachytkörnyékben, a hol Biotittrachyt, Augittracbyttal érintkezik, ezt 
*) Geol. Kürté dér Gegend von Sclnnnnitz 1853. 
**) Geogiíöstische Skizze dér Gegend von Krenmitz. 1847. |). 7. 
***) Voysige m. et géol. J. p, 374. 
